Feminismens roll i Sverige - Sveriges roll i världen
Motion 2003/04:U327 av Ulla Hoffmann m.fl. (v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- Fristående motion
- Tilldelat
- Utrikesutskottet
Händelser
- Inlämning
- 2003-10-07
- Hänvisning
- 2003-10-15
- Bordläggning
- 2003-10-15
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
1 Förslag till riksdagsbeslut
-
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanställning av internationella resolutioner om kvinnor samt deras efterlevnad.
-
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att Sverige i internationella sammanhang aktivt bör arbeta för att alla länder som ratificerat konventioner och resolutioner om kvinnor också lever upp till dem.
2 I världen råder ojämlikhet mellan könen
Den samtida feministiska teorin är en metod och ett verktyg för att analysera samhället och beskriva samhälleliga förhållanden utifrån ett könsperspektiv. Vi ser också feminismen som en ideologi vars viljeinriktning och strävan är att upphäva den ojämlika könsmaktsordningen dvs. patriarkatet, i världen.
Fakta som belyser kvinnors situation talar för sig själva:
-
Tre femtedelar av världens 1,3 miljarder fattiga är kvinnor.
-
Två tredjedelar av världens 960 miljoner vuxna, som är analfabeter, är kvinnor.
-
Endast cirka 10 procent av världens parlamentariker är kvinnor.
-
Kvinnor äger endast 1 procent av all egendom i världen.
(UD info/Kvinnans rättigheter/juni 1999)
En feministisk analys av verkligheten visar på nödvändigheten av genomgripande förändringar av den rådande ordningen. I det avseendet anser vi att de resolutioner som antagits av det internationella samfundet är viktiga i kampen för kvinnors mänskliga rättigheter. Men eftersom det har handlat om just kvinnors rättigheter har den rådande könsmaktsordningen medfört att de inte fått samma genomslag och publicitet som andra FN-beslut.
Här följer några exempel på internationella konventioner och resolutioner som berör kvinnors situation i världen:
-
1951 års ILO-konvention (nr 100) om lika lön för lika arbete.
-
1960 års Unescokonvention om avskaffande av diskriminering inom utbildningssystemet.
-
1979 års FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.
-
2000 års FN:s säkerhetsrådsresolution 1325 om kvinnor i väpnade konflikter.
Av resolutionernas och konventionernas rubriker framgår att de kan användas för att skapa samhällen där kön saknar betydelse för hur man bemöts och vilka möjligheter man har i livet. Med anledning av detta finns det ett stort behov av en hanterlig och användbar sammanställning av internationella konventioner och resolutioner om kvinnor.
FN-konventionerna kan göra skillnad. I en liten by i ett afrikanskt land bedrev FN ett arbete med kvinnorna i byn kring mänskliga rättigheter. Vid en av sammankomsterna sa en av kvinnorna: Men då måste det vara en mänsklig rättighet att inte bli könsstympad. Därifrån gick kvinnorna till att dels bestämma att inte stympa sina döttrar, men också att övertyga byäldste om den smärta som kvinnorna åsamkades och att könsstympning inte påbjuds enligt Koranen. Tack vare det arbetet är nu könsstympning förbjuden enligt lag i det landet.
Därför vore det av stort värde att en tillgänglig, användbar och hanterlig sammanställning av alla de internationella konventioner och resolutioner som berör kvinnors situation i världen skapas och ges en omfattande spridning. En sådan sammanställning skulle kunna vara till hjälp för de kvinnor i Sverige som aktivt arbetar för att förändra situationen för kvinnor i hemlandet, men också för de kvinnor som vill arbeta för kvinnors rättigheter i Sverige.
Könsorättvisor finns i alla länder men syns och märks på olika sätt. Historiska, ekonomiska och sociala faktorer bestämmer hur kvinnoförtrycket konkret yttrar sig i olika samhällen och vid skilda tidpunkter. Dessa skillnader är stora och betydelsefulla, men förändrar inte patriarkatets generella karaktär. Det finns ingen skillnad i art utan i grad. Därför är det viktigt att vi skaffar oss en klar bild av hur långt olika länder kommit när det gäller att förverkliga de konventioner och resolutioner man ställt sig bakom. Det inträffar sällan att något land röstar emot olika konventioner i FN. Det händer dock att det dröjer med ratificering av dem.
Vi föreslår även att sammanställningen reflekterar ländernas ställningstagande i form av underteckning, ratificering eller implementering. Resolutionernas efterlevnadsform skulle också kunna komma till användning av alla kvinnor som lever i Sverige. Förslagsvis kunde denna sammanställning av internationella konventioner och resolutioner om kvinnor och deras efterlevnad ges ut av Utrikesdepartementet.
Detta bör riksdagen som sin mening ge regeringen till känna.
3 Könsmaktordningen är en maktfråga även i Sverige
1995 utsågs Sverige av Förenta nationerna till världens mest jämställda land.
Dessutom har Sverige en officiell linje som framhäver detta. Så har exempelvis f.d. vice statsminister Margareta Winberg och finansminister Bosse Ringholm i en artikel i Länstidningen i Östersund (22/9 2003) med anledning av statsbudgeten förklarat att:
Det socialdemokratiska partiet är feministiskt och den socialdemokratiska regeringen är en feministisk regering.
Trots att vi fått jämställdhetspris och regeringen säger sig vara feministisk finns det ett patriarkalt förtryck även i Sverige, vilket bl.a. tar sig uttryck i att ett trettiotal kvinnor misshandlas till döds varje år.
Vi noterar också att regeringen i bl.a. skrivelsen 1999/2000 identifierar och benämner könsmaktsordningen som en maktfråga och inte som en enkel representationsfråga. Denna insikt är en nödvändig första utgångspunkt för att skapa genomgripande förändringar av förhållandet mellan könen. Viljan att få bort patriarkala förhållanden får inte stanna vid retorik, den borde också visa sig i politisk handling. Vi får i princip dagligen rapporter om situationen för kvinnor i Afghanistan och Pakistan. Vi nås via media av rapporter om situationen för kvinnor i Nigeria som riskerar stening till döds därför att de blivit gravida utom äktenskapet. Genom internationella kvinnoorganisationer ombeds vi reagera mot domar i Iran som innebär att kvinnor stenas till döds. Vi följer situationen för unga kvinnor som hotas av sina familjer i Sverige och ser att unga kvinnor gifts bort innan de nått åldern för äktenskap. Listan kan göras lång.
Därför anser vi att regeringen aktivt och med kraft bör arbeta för att Sverige, såväl nationellt som i internationella sammanhang, bör verka för att alla länder som ratificerat konventioner och resolutioner om kvinnor också lever upp till dem.
Detta bör riksdagen som sin mening ge regeringen till känna.
Stockholm den 6 oktober 2003 | |
Ulla Hoffmann (v) | |
Lars Bäckström (v) |
Rossana Dinamarca (v) |
Mats Einarsson (v) |
Marie Engström (v) |
Owe Hellberg (v) |
Berit Jóhannesson (v) |
Sten Lundström (v) |
Alice Åström (v) |
Sermin Özürküt (v) |
Yrkanden (2)
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanställning av internationella resolutioner om kvinnor samt deras efterlevnad.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- Avslag
- Kammarens beslut
- Avslag
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att Sverige i internationella sammanhang aktivt bör arbeta för att alla länder som ratificerat konventioner och resolutioner om kvinnor också lever upp till dem.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- Avslag
- Kammarens beslut
- Avslag
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.