Historieämnet i grundskolan
Motion 1992/93:Ub491 av Per Stenmarck (m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I boken ''En skånsk historia'' från 1987 av Daniel Rydén, i vilken ett antal av våra ledande historiker medverkar, ställs frågan: ''Var blev den skånska historien före 1658 av?'... Här tvingas värnlösa skånska barn ödsla dyrbara läxläsningstimmar på ovidkommande utlänningar som Olof Skötkonung, Birger Jarl och Gustav Vasa, när det skånska arvet ropar efter kunskap om Harald Gormsen, Knud den store och Christian den gode''.
Texten innehåller naturligtvis ett antal avsiktliga överdrifter. Även ur ett skånskt perspektiv finns det en historia som är gemensamt svensk. Men poängen är, att historieundervisningen i grundskolan i större utsträckning borde utgå från det lokala perspektivet, allt enligt principen ''gräv där du står''. Varje del av vårt land har ett historiskt och kulturellt arv att förvalta och föra vidare. Detta sker inte i tillräcklig utsträckning idag.
I ämnet geografi får eleverna inledningsvis lära sig vad städerna i landskapet heter, vilka som är de viktigaste åarna, sjöarna och åsarna och vilka öar som finns runt kusterna. I högre årskurser blir ringarna allt vidare. Eleverna får läsa om de kringliggande landskapen, om landets huvudstad, Sverige i dess helhet, Europas geografi, de olika världsdelarna. Detta är, som jag ser det, ett rimligt, riktigt och systematiskt sätt att läsa geografi. Det är förmodligen också ett bra sätt att stimulera unga människor till fortsatta studier i ämnet.
Så borde också historieundervisningen inledas, men så sker inte. I Skåne studerar man i stor utsträckning en främmande makts -- under långa tider en ockupationsmakts -- historia. Det är förmodligen inte det bästa sättet att skapa intresse för historieämnet. Om man istället, på grundskolan, läste historia på samma sätt som geografi, så skulle förmodligen intresset också bli större.
Självklart finns det många olika varianter på hur historieämnet lärs ut i våra grundskolor. För de allra flesta lärare är det förmodligen naturligt, att på något sätt berätta om den egna hembygdens bakgrund. Men om detta skedde mer systematiskt, om det var landskapets, eller den egna byns, historia som till att börja med var viktigast, så skulle ämnet med säkerhet väcka ett större intresse. Om barnen i Falsterbo fick inleda historiestudierna med att på ruinerna av borgen Falsterbohus höra berättelserna om den unge kung Olofs öde, så finns nog chansen till ett större bestående historieintresse.
Ytterst är det, som jag ser det, utomordentligt viktigt att rädda historieämnet. Det kan bara ske genom att vi redan från början ger våra barn den riktiga stimulansen och intresset för det egna landskapets, hembygdens, förfädernas historia. Ingen kan leva utan sina rötter.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om historieämnet i grundskolan.
Stockholm den 25 januari 1993 Per Stenmarck (m)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om historieämnet i grundskolan.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om historieämnet i grundskolan.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.