Idrottsämnet i skolan
Motion 1992/93:Ub504 av Karl Gustaf Sjödin (nyd)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Skolan och idrottsämnet
Skolan har en unik möjlighet att till alla elever förmedla både kunskaper och övningstillfällen. Den kroppskännedom, rörelseglädje, fysiska kondition och intresse för friluftsliv och kroppsövningar som skolan förmedlat kommer att ha en avgörande betydelse för våra barns framtida livsvillkor.
Rörelseglädje, kroppskännedom och kroppsupplevelse måste förmedlas från nuvarande åk 1, eller vid eventuell tidigare skolstart i framtiden. Senare under skoltiden kommer träningslära och ergonomi att bli naturliga delar på schemat. Många undersöknigar av musklers utveckling och funktion har visat att tre träningstillfällen per vecka är ett minimum.
Öka gymnastik- och idrottstillfällen i skolan
Mot denna bakgrund bör skolelevers möjlighet till gymnastik och idrott utökas i stället för att minskas. Läroplanskommitténs förslag om färre timmar går därför i helt motsatt riktning än vad som är den allmänna uppfattningen bland inte minst barnen själva, deras föräldrar, forskare, idrottsledare, samt en majoritet av människor som över huvud taget kan tänkas ha en uppfattning om frågan.
Reducera inte skolans idrottsämne
Idrottsämnets huvuduppgift är att få alla elever intresserade av att sköta sin kropp och sin hälsa samt att skapa livslångt intresse för fysisk aktivitet. Ämnet har av pedagoger, läkare, forskare, skolfolk m.fl. alltid betraktats som ett betydelsefullt och absolut nödvändigt pedagogiskt inslag i en obligatorisk skola.
Decennierna efter sekelskiftet hade skolan exempelvis daglig fysisk fostran, vilket betraktades som enda -- och absolut oundgängliga -- motvikten av verklig betydelse till stillasittandet i skolan. Dessutom hade man 15--20 obligatoriska idrottsdagar per läsår!
Denna satsning av tid och lärarresurser skedde i ett samhälle med mer daglig kroppsrörelse i vardagslivet än det nutida alltmer stillasittande samhället frammanar. Att nu rusta ned ämnet idrott och hälsa som denna läroplanskommitté föreslår är ett historiskt trendbrott av aldrig skådat slag och innebär att man gör våld på såväl den historiska utvecklingen som all beprövad erfarenhet.
Beteendevetenskapliga aspekter
Forskning visar att en allsidigt och pedagogiskt riktigt bedriven fysisk fostran har stor betydelse för hur barnen upplever sig själva och sin kropp, vilket ger positiva effekter för barnens självförtroende och självkänsla. Forskningen verifierar vidare att det är barnens passiva fritidsintressen som ökar mest och i större utsträckning dominerar deras fritid. Samtidigt har andelen barn och ungdomar som ägnar sig åt idrott utan förening -- s.k. spontan idrott -- sjunkit drastiskt under senare år. Det minskade spontanidrottandet har inneburit att andelen fysiskt inaktiva har ökat markant under de senaste decennierna.
Ungefär hälften av tonårsungdomarna ägnar sig över huvud taget inte åt någon regelbunden träning under fritid. Även om promenader en gång under veckan accepteras som motionsform är en tredjedel av flickorna och en fjärdedel av pojkarna i 15 års ålder inaktiva. För de flesta ungdomar utgör skolans idrottsundervisning den enda regelbundna motion de erhåller. Vi tycks således gå mot en mer markerad tudelning av ungdomsgruppen än tidigare, i en aktiv och en passiv grupp.
Om idrottsämnet i skolan skärs ned kan eleverna uppfatta det som en signal att det, när allt kommer omkring, inte är nödvändigt med regelbunden fysisk aktivitet. Samtidigt kommer kunskapsnivån i viktiga hälsofrågor att sjunka och förutsättningarna för att ungdomarna på egen hand ska kunna delta i frilufts- och motionsverksamhet blir sämre.
Fysisk aktivitet bör givetvis inte enbart betraktas ur ett nyttoperspektiv. För många människor utgör idrottsliv och friluftsliv en källa till rekreation och glädje, som man svårligen finner någon annanstans. Även sett ur dessa aspekter fyller idrott och hälsa en viktig funktion, nämligen att bidra till inlärning av grundläggande idrottsliga färdigheter, som är nödvändiga att besitta för att kunna ta del av samhällets rörelseutbud. Idrott och friluftsliv utgör därmed en viktig inkörsport till berikande fritid.
Medicinska aspekter
Fysisk aktivitet har väldokumenterade positiva fysiologiska effekter och är numera en naturlig del i vårt förebyggande hälsoarbete och även betydelsefullt vid behandling av många sjukdomstillstånd. Belastningssjukdomar, vilka har blivit allt vanligare och krupit allt lägre ner i åldrarna, utgör en ökande del av våra redan (alltför) höga sjukvårdskostnader. Många besvär av detta slag kan förebyggas, lindras och t.o.m. botas genom lämplig träning. Inom detta kunskapsområde finns en omfattande vetenskaplig dokumentation utförd av läkare, fysiologer, sjukgymnaster m.fl. som visar på människans biologiskt-fysiologiska behov av kroppsrörelse. Att skapa behov av regelbundna motionsvanor framstår därför som en mycket viktig uppgift för skolan.
En av många troliga följder av en kraftig minskning av idrottsämnet är en ytterligare ökning av problemet benskörhet. Forskning inom osteoporos tyder på att fysisk inaktivitet är den stora boven i dramat. Skelettet är en levande vävnad med specialiserade celler, som under hela vår levnad bygger om och anpassar skelettet efter behov. Ju starkare ben man bygger upp före 30-årsåldern, desto mindre är risken att man senare i livet bryter armar och ben eller får ryggkotsproblem. Därför menar osteoporosforskare att man istället borde utöka antalet obligatoriska idrottstimmar i skolan.
Att ämnet har en central betydelse för att förhindra framtida belastningsskador har bl.a. Arbetsmiljöinstitutet och Arbetarskyddsstyrelsen intygat och menat att det är fullständigt orimligt att skära ned tidstilldelningen till ämnet i skolan om man för övrigt menar allvar med åtgärder för att förbättra arbetsmiljöer och enskilt lidande p.g.a. arbetsskador.
Flexiblare idrotts- och rörelseträning
Många barn och ungdomar har ett stort behov att få kanalisera överaktivitet och aggressivitet. Det finns många barn och ungdomar som är intresserade av andra idrotter än de traditionella och det bör därför inom skolans ram finnas utrymme för att vara mer flexibel och till skolan knyta udda idrottsämnen genom olika lokala föreningar och deras tränare eller instruktörer. Man bör också utöka själva koordinationsträningen i rörelsemoment och öva att göra rörelser åt båda sidorna för att träna kroppens muskelgrupper parallellt på båda sidorna. Det går till så att man gör alla övningar tvåsidigt. T.ex. så kastar man eller fångar en boll med både höger och vänster hand o.s.v. Det har en mycket stor betydelse för kroppens rörelseträning och muskelutveckling. Uppfattningen grundar sig på personliga erfarenheter av specialidrott som jag har haft möjlighet att träna och instruera i med elever i grundskolans samtliga stadier. Erfarenheterna grundar sig också på resultatet av de diskussioner som framkom vid den stora nationella idrottskonferens som hölls på Bosön i början på 1980-talet om barns och ungdomars specialträning (för- och nackdelar). Det framhölls att allsidigheten i all idrottsträning var oerhört viktig för växande kroppar och att rörelseträning och koordination bör sättas främst.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolan och idrottsämnet,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte reducera skolans idrottsämne,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att öka antalet obligatoriska idrottstimmar i skolan,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beteendevetenskapliga aspekter,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medicinska aspekter,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexiblare idrotts- och rörelseträning.
Stockholm den 26 januari 1993 Karl Gustaf Sjödin (nyd)
Yrkanden (12)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolan och idrottsämnet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolan och idrottsämnet
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte reducera skolans idrottsämne
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte reducera skolans idrottsämne
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att öka antalet obligatoriska idrottstimmar i skolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att öka antalet obligatoriska idrottstimmar i skolan
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beteendevetenskapliga aspekter
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beteendevetenskapliga aspekter
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medicinska aspekter
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medicinska aspekter
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexiblare idrotts- och rörelseträning.
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexiblare idrotts- och rörelseträning.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.