Innovationsklimatet
Motion 1994/95:N247 av Bengt Harding Olson m.fl. (fp, c, m, kds)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Näringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-01-25
- Bordläggning
- 1995-02-07
- Hänvisning
- 1995-02-08
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Krisen i svensk ekonomi och djupgående förändringar av teknik, konkurrensvillkor m m har påvisat nödvändigheten av en omfattande förnyelse av svenska företag. Den småföretagarpolitik som har bedrivits under de senaste årtiondena har inte skapat några incitament till att etablera sig som företagare i Sverige. Höga räntor och höga skatter har också gjort att det inte har varit lönsamt för företagaren att utöka sin verksamhet. Detta har lett till att svenska uppfinnare med nyuppfunna produkter sålt sina patent till utländska företag. Tillverkningen av nyuppfunna produkter har således ofta hamnat i utlandet och har därför inte kommit Sverige till godo i form av nya arbetstillfällen.
En hårdare internationell konkurrens kräver en ständig och mer effektiv produkt- och teknikförnyelse. Att livstiden på marknaden för många produkter blivit allt kortare verkar i samma riktning. Detta talar för att svenskt näringsliv kommer att behöva åstadkomma en klart större volym nya produkter och dessutom innovera egen och av andra utvecklad ny teknik tätare.
Enligt internationella jämförelser är svenskt näringsliv inte särskilt långt framme vad gäller hög utbildningsnivå. Detta talar knappast för att landet i mitten av 1990-talet är utrustat med en modern produktionsapparat inriktad på relativt komplexa eller på annat sätt avancerade produkter. Många anser att det finns ett av krisen eller låg soliditet uppdämt förnyelsebehov.
För att tillräckligt många mindre företag skall kunna bildas eller vidareutvecklas på basis av innovationer måste volymen nya produkter och ny produktionsteknik bli väsentligt större än under tidigare decennier. Det får konsekvenser för behovet av finansiering av uppfinningar, innovationer i företagen samt av snabb expansion av innovationsföretag. Det får också betydelse för behovet av rådgivning kring immaterialrättsligt skydd av nya uppfinningar samt för hur enskilda eller småföretag skall kunna skydda sig mot patentintrång o.d.
Trots en serie förbättringar under senare år är det s.k. innovationsklimatet inte tillfredsställande. Stiftelsen Innovationscentrum har av Riksdagen bildats för att åstadkomma finansiering av uppfinningar och startskedet av nya innovationsföretag. Kapitalet på 500 miljoner kronor skall med övervikt under de första fem åren spenderas under en tioårsperiod. Detta tillskott betyder emellertid enbart en kompensation för det belopp NUTEK gått miste om efter neddragningarna under 1990-talet. För NUTEKs del uppges budgeten för tidig finansiering röra sig om en eller några tiotals miljoner kronor. Alltså behövs ordentliga tillskott för att inte unika svenska uppfinningar lämpliga för tillverkning i Sverige skall fortsätta att exploateras utomlands.
Ett sätt att åstadkomma ett brett och djupt tillskott av finansieringsmedlen till uppfinningar är att låta de framgångsrika uppfinnarna få bättre möjligheter att återinvestera royaltymedlen i vidareutveckling eller nyutveckling. Den modell för detta som använts utomlands är att göra royaltyinkomster helt, eller under en inledande fas skattefria. En sådan modell föreslogs också av Innovationsutredningen (SOU 1993:84). Med en skattefri period på fem år skulle mer royaltyinkomster återföras till Sverige och avtalen med licenstagare bli gjorda för att få en stor initiell delbetalning. Båda förändringarna skulle underlätta för svenska uppfinnare att dels acceptera uppgörelser med svenska småföretag, dels bli en attraktiv partner i den efterföljande utvecklingen av nya generationer av en uppfunnen produkt.
Riskfinansiering har i väl utvecklade marknadsekonomier fått sina särskilda företagsformer. Den mest kända av dessa är den amerikanska s.k. venture capitalfonden en företagsform som nu finns i Europa och som i grunden liknar kommanditbolaget. I Sverige har ännu ingen företagsform fått en legal och skattemässig utformning som underlättat etablering av venture capitalföretag. Tvärtom innebär anpassningen till EU-reglerna för finansföretag att venture capitalverksamhet som bedrivits i aktiebolagsform inte kan ge lån till minoritetsägda företag sedan 1994. Medan andra industriländer och en rad asiatiska tillväxtekonomier genomfört ambitiösa program för att underlätta framväxten av en dynamisk marknad för direkta och indirekta satsningar av privatpersoner i nya innovationsföretag har alltså Sverige snarast försämrat dessa förutsättningar. Höstens skatteåterställare har inneburit en ytterligare försvagning av villkoren på den privata marknaden för kaptial för exploatering av innovationer.
Genom ett privat initiativ och efter tillstånd från Finansinspektionen bildades under 1994 en privat marknadsplats för innovationsföretag. Denna opereras nu i en svensk miljö för riskfinansiering som har generellt gynnsamma villkor och som ständigt varit utsatt för särregler och statliga åtgärder. Det är angeläget att inte ett sådant initiativ riskeras av nya reformer som åsidosätter rimliga krav på konkurrensneutralitet mellan olika former av riskfinansiering.
Efter ett par års drift ändras på nytt arbetsfördelningen mellan de statliga organen för riskfinansiering, d.v.s. dels mellan Industri- och Nyföretagarfonden och Almi Företagspartner dels mellan Almi Företagspartner och NUTEK. År 1994 gavs vidare specialdestinerade medel på 800 miljoner kronor till länsstyrelserna.
Arbetsfördelningen mellan statliga organ har blivit så rörig, så föränderlig och med en så sinsemellan ogenomtänkt resursfördelning att de riskerar att skapa fler problem än de löser. De små och medelstora företagen hittar inte rätt i systemet längre. De privata källorna till riskkapital som minskar eller kompletterar behoven av statliga insatser är små och får verka i, för verksamheten mindre effektiva former. Ett för svensk företagsförnyelse avgörande område kan alltså antas vara fyllt med ofullkomligheter.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen hos regeringen begär en skyndsam utredning om problemen med volym, form och inriktning för finansiering av uppfinningar, innovationer och expansion av innovationsföretag,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydlighet och stabilitet i organisation och arbetsfördelning inom de organ som syftar till att stödja innovationsverksamhet,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer.
Stockholm den 24 januari 1995 Bengt Harding Olson (fp) Inga Berggren (m) Marianne Andersson (c) Kenth Skårvik (fp) Michael Stjernström (kds) Sten Svensson (m) Rune Backlund (c)
Yrkanden (6)
- 1att riksdagen hos regeringen begär en skyndsam utredning om problemen med volym, form och inriktning för finansiering av uppfinningar, innovationer och expansion av innovationsföretag
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen hos regeringen begär en skyndsam utredning om problemen med volym, form och inriktning för finansiering av uppfinningar, innovationer och expansion av innovationsföretag
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydlighet och stabilitet i organisation och arbetsfördelning inom de organ som syftar till att stödja innovationsverksamhet
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydlighet och stabilitet i organisation och arbetsfördelning inom de organ som syftar till att stödja innovationsverksamhet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.