Invandrarkvinnornas arbetsmarknad
Motion 1996/97:A250 av Rose-Marie Frebran m.fl. (kd, c, m, fp, mp, v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Arbetsmarknadsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1996-10-07
- Hänvisning
- 1996-10-11
- Bordläggning
- 1996-10-11
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I dag är var sjätte invånare i Sverige invandrare eller invandrarbarn. Det är ett faktum att vårt land är en mångkulturell nation. Sverige har mycket att vinna på att de nya svenskarna med sin utbildningsbakgrund, sina arbetslivserfarenheter och språkkunskaper integreras i arbetslivet.
Trots detta är arbetskraftsdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund betydligt lägre än bland totalbefolkningen. Det har inte alltid varit så. Under 1950- och 1960-talen var arbetskraftsdeltagandet för invandrare betydligt högre än för totalbefolkningen. Det var under 70-talet som denna bild förändrades. Under 90-talet har förändringen varit närmast dramatisk. Sysselsättningsgraden för utländska kvinnor sjönk åren 1990 till 1995 från 70 till 43 %. Motsvarande tal för män sjönk från 78 till 52 %.
Arbetssökande med utländskt ursprung har större svårigheter att få arbete än infödda svenskar. Det finns ingen enkel förklaring till detta utan beror på olika faktorer och kombinationer av faktorer. I regeringens budgetproposition nämns att många tecken tyder på att diskriminering av arbetssökande med invandrarbakgrund är en inte obetydlig orsak till invandrares besvärliga situation på arbetsmarknaden.
Bland möjliga orsaker till invandrares ökade svårigheter att få jobb i Sverige kan nämnas att strukturomvandling i näringslivet och ökad automatisering i samband med lågkonjunktur har lett till att syssel- sättningstillfällena inom tillverkningsindustrin minskat. Där har invandrare av båda könen varit relativt sett överrepresenterade.
En annan förklaring till det minskade arbetskraftsdeltagandet och den stigande arbetslösheten bland utländska medborgare är den ändrade karaktären av invandringen som inträffade vid mitten på 1970-talet. Invandringen fick en annan sammansättning, arbetskraftsinvandringen upp- hörde och ersattes av flykting- och anhöriginvandring.
Som redan konstaterats är andelen invandrarkvinnor som ingår i arbets- kraften betydligt lägre än andelen manliga invandrare. Detta går långt ifrån att förklara med enbart traditionella och kulturella faktorer även om myten om invandrarkvinnan som passiv och instängd i hemmet är gammal. I själva verket har invandrarkvinnor av olika nationaliteter förvärvsarbetat i Sverige i alla tider.
Kvinnor med invandrarbakgrund betraktas ofta som en ganska homogen grupp med dåliga språkkunskaper, låg utbildning och små möjligheter att påverka sin egen situation. Vissa av föreställningarna om kvinnor med invandrarbakgrund har säkert sin riktighet och annat stämmer inte alls. Många av dem har hög utbildning, lång yrkeserfarenhet och utmärkta svenskkunskaper. Andra är analfabeter och en del vill prioritera familjeliv framför arbetsliv. Utbildningsnivån för utländska medborgare är i genomsnitt lika hög som för svenska, men mer "polariserad" mellan låg- och högut- bildade.
Den ökande utslagningen från arbetsmarknaden som drabbar kvinnor alltmer är naturligtvis en ytterligare orsak till det minskade arbetskrafts- deltagandet bland de invandrade kvinnorna. Undersökningar har visat att framför allt kvinnorna drabbas av förslitnings- och belastningsskador i en större omfattning. Särskilt utsatta är de invandrade kvinnorna eftersom de finns överrepresenterade i yrken med höga arbetsmiljörisker. Många har dessutom obekväma arbetstider och jäktiga och enformiga arbetsuppgifter.
Någon fullständig bild av invandrade kvinnors situation på arbets- marknaden finns inte. Och det finns mycket litet forskning med könsper- spektiv på området. Regeringen bör därför initiera en studie av kvinnliga invandrares situation på arbetsmarknaden. När det gäller diskriminering är det inte orimligt att misstänka att invandrarkvinnor kan drabbas av diskriminering både p.g.a. etniskt ursprung och p.g.a. kön. Studien bör därför belysa även förekomsten av dubbel diskriminering. Om det visar sig att sådan diskriminering förekommer bör regeringen överväga att uppdra åt JämO och DO att inleda ett samarbete i kampen mot dubbel diskriminering av invandrarkvinnor.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en studie av invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden och förekomsten av dubbel diskriminering av invandrarkvinnor,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete mellan JämO och DO.
Stockholm den 3 oktober 1996
Rose-Marie Frebran (kd)
Ulla Hoffmann (v) Ingbritt Irhammar (c) Gullan Lindblad (m) Ragnhild Pohanka (mp) Barbro Westerholm (fp)
Yrkanden (4)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en studie av invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden och förekomsten av dubbel diskriminering av invandrarkvinnor
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en studie av invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden och förekomsten av dubbel diskriminering av invandrarkvinnor
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete mellan JämO och DO.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete mellan JämO och DO.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.