Jämställdheten i Skånes politiska organ och förvaltning
Motion 1993/94:A808 av Margitta Edgren m.fl. (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Arbetsmarknadsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1994-01-25
- Bordläggning
- 1994-02-08
- Hänvisning
- 1994-02-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I årets budgettext från Civildepartementet ges på sidan 31 en bra genomgång av vad som hittills hänt i frågan om jämställdhet i samhällets olika organ. Andelen kvinnor har t.ex. ökat i landstingsfullmäktige till 43 % på de sista 20 åren och i kommunfullmäktige till 34 %. Går man bakom dessa siffror och tittar på de kommunala nämndernas sammansättning så ser verkligheten annorlunda ut. Där är kvinnor klart underrepresenterade i vissa. Det varierar mellan olika nämnder; vård och omsorg har nästan hälften kvinnor medan gatu-, trafik- och tekniska nämnder i ca 75 % har män som representanter för medborgarna. Civildepartementet beskriver inte med samma noggrannhet hur jämställdheten har utvecklats inom de organ som länsstyrelserna -- statens förlängda arm -- utser. Det hade behövts eftersom olika länsstyrelser har olika öppenhet och har olika vilja att förändra. Vi delar inte departementets bedömning att länsstyrelserna är ''väl ägnade att ta sig an uppgifter i detta sammanhang''. För att vara väl ägnad att gå i spetsen för en ökad jämställdhet krävs jämställdhet inom de egna domänerna.
Malmöhus länsstyrelse har publicerat en rapport om hur kvinnorepresentationen utvecklats inom länet. Vi citerar något provocerande: ''Under de senaste decennierna har kvinnorepresentationen ökat inom politiken. Efter valet 1991 har denna utveckling avstannat'', ''i de indirekt valda politiska församlingarna är andelen kvinnor lägre än i de direkt valda''.
Rapporten berättar att i direktvalda församlingar har målet för 1992 i stort sett nåtts, där är ungefär en tredjedel kvinnor och två tredjedelar män. I kommunfullmäktige i länets kommuner finns 31 % kvinnor (variationerna är stora alltifrån Svedala med 11 % till Bjuv 41 %). I Malmöhus landsting finns efter valet 1991 45 % kvinnor som ledamöter och 42 % som suppleanter. I direktvalda församlingar har väljarna insyn, de kan direkt på valsedeln se hur partierna nominerat män och kvinnor.
De indirekt valda församlingarna har inte nått delmålet om 30 % kvinnor. Det finns glädjande undantag; länsarbetsnämnden har 30 % och länsbostadsnämnden har 33 %, skattemyndigheten har 29 % kvinnor i sin styrelse. Men de är undantag.
Det finns fortfarande i Malmöhus län politiskt sammansatta församlingar utan kvinnor: skogsvårdsstyrelsen och utvecklingsfonden. Länsstyrelsen som är ett indirekt tillsatt organ har två kvinnor av sina 15 ledamöter. Försäkringskassan har 17 % kvinnor i sin styrelse och kronofogdemyndigheten har 22 %.
I indirekt sammansatta politiska församlingar har väljarna ingen insyn. De är dessutom tämligen anonyma för medborgarna. Men det är de direktvalda politikerna som utser. Lite hårdraget kan man säga att det visar att balans mellan män och kvinnor är en viktig fråga när väljarna ''ser på'', men annars inte. Den mycket låga andelen kvinnor i indirekt politiskt sammansatta grupper/styrelser uppmärksammas inte lika mycket som den mer synliga andelen i direktvalda. I de indirekt sammansatta fattas många beslut om hur resurser ska fördelas och reformer genomföras. Beslut som är lika viktiga som de beslut som fattas i direktvalda. Ja, ofta viktigare för den enskilda medborgarens vardag.
Tyvärr finns inte samma genomgång av hur jämställdheten har utvecklats i Kristianstads län. Vi bedömer på goda grunder att utvecklingen i Kristianstads län inte skiljer sig från den i Malmöhus län, men som sagt underlag saknas.
De mål som riksdagen satte upp i proposition 1987/88:105 om jämställdhet inför 90-talet innebär att på 10 år skulle en jämn könsfördelning uppnåtts i statliga centrala och regionala styrelser, kommittéer, råd och nämnder. Delmål sattes också upp: till år 1992 skulle andelen kvinnor vara minst 30 % och 1995 minst 40 %. I riksdagens beslut skrevs att om inte dessa mål nåddes borde regeringen föreslå en lag för att uppnå jämnare fördelning. Det finns för övrigt sådan lag i övriga nordiska länder.
Vi anser att det finns all anledning för regeringen att uppmana samtliga länsstyrelser att följa hur jämställdhet mellan män och kvinnor utvecklats. Detta som ett inslag i den uppföljning som ska göras av de mål riksdagen satte upp 1988/89. Vi är inte främmande för att överväga förslag om lagreglering om inte målen nås.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av hur jämställdhet mellan män och kvinnor utvecklas i Skånes olika beslutsorgan, särskilt de indirekt valda.
Stockholm den 24 januari 1994 Margitta Edgren (fp) Olle Schmidt (fp) Siw Persson (fp) Bengt Harding Olson (fp)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av hur jämställdhet mellan män och kvinnor utvecklas i Skånes olika beslutsorgan särskilt de indirekt valda.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av hur jämställdhet mellan män och kvinnor utvecklas i Skånes olika beslutsorgan särskilt de indirekt valda.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.