Konstnärernas kollektivverkstäder
Motion 1996/97:Kr218 av Per Lager m.fl. (mp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Kulturutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1996-10-07
- Hänvisning
- 1996-10-11
- Bordläggning
- 1996-10-11
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Motionen delad mellan flera utskott
En resurs i svenskt kulturliv
Kollektivverkstäderna, där yrkesverksamma konstnärer kan hyra in sig för kostnads- och utrymmeskrävande större arbeten, är en unik svensk företeelse. De första startades redan under 70-talet på initiativ av enskilda konstnärer och de tjugotalet större verkstäder som finns i dag drivs alla av konstnärerna själva och finansieras genom medlemsavgifter, mark- och maskinhyror, kommunala bidrag och landstingsbidrag. Verkstädernas samlade medlemsantal uppgår i dag till ca 3 000 yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare. En stor del av den offentliga konstnärliga utsmyckningen av vårt gemensamma samhällsrum är tillverkat just i dessa verkstäder. Den här konstnärliga aktiviteten generar dessutom många viktiga arbetstillfällen i kringverksamheter.
Betydelsen för konstnärer/konsthantverkar e
För den enskilda konstnären och konsthantverkaren är kollektivverkstaden närmast oumbärlig. Där kan hon/han hyra maskiner och arbetsplats till rimliga priser för att utföra utsmyckningsuppdrag eller koncentrera arbetet inför en utställning. Kollektivverkstaden är dessutom en stimulerande mötesplats för denna yrkesgrupp, som annars ofta arbetar i avskildhet.
Samarbete med konsthögskolorna
Kollektivverkstäderna har hela tiden haft ett ökande samarbete med andra organisationer, utbildningar och näringsliv. Flera verkstäder har väl fungerande samarbeten med högskolorna i deras respektive regioner, som på så sätt får tillgång till dyr specialutrustning för viktiga moment i utbildningen, t ex bronsgjuteri, stenbearbetning och datorkunskap. Dessutom har det visats sig mycket positivt att elever vid konsthögskolorna fått möjlighet att komma in i en direkt yrkesmässig miljö, där arbetande konstnärer kan dela med sig av erfarenheter från arbetsmarknaden. För möjligheten att utvecklas vore det positivt om högskolorna fick ökade resurser för upphandling av externa kurser, vilka då bl a kunde förläggas på kollektivverkstäderna. Det skulle befrukta och bredda innehållet i högskoleutbildningarna och indirekt vara ett stöd för verkstäderna.
En nybildad riksorganisation
I januari -96 bildades riksorganisationen, KKV Riks, som har till uppgift att vara samordnande organ mellan medlemsverkstäderna och företräda verkstädernas intressen inför myndigheter och näringsliv.
Hoten mot verkstäderna
Idag hotar många kollektivverkstäders ekonomi att urholkas på grund av nedskärningar i kommunerna, indragna vidareutbildningar och regionala åtstramningar. Eftersom kollektivverkstädernas idé bygger på det kollektiva/gemensamma ansvaret för driften och utvecklingen samt att drivas utan vinstsyfte, är de beroende av ett brett samhälleligt stöd - även i framtiden. Nu håller detta stöd istället på att försvinna och särskilt utsatta är de verkstäder, som ligger i "fattiga" regioner. Verksamheten är i fara.
Samhällets ansvar
Kulturutredningen anser "att ett samhälleligt stöd till konstnärlig verksamhet bör ses som en investering i nya idéer och produkter på samma sätt som samhälleligt stöd till vetenskap, forskning och utveckling". Staten bör alltså ta sin del av ansvaret för verkstädernas fortlevnad och ge stöd till driften och inordna dem i gruppen "Organisationer på bild- och formkonstområdet" (Kulturrådets administration). Högskolorna saknar ofta resurser att bedriva den typ av kursverksamhet som idag finns på kollektivverkstäderna med möjligheter att erbjuda konstnärerna praktiska vidareutbildningar integrerade med yrkesverksamhet. Därför är det olyckligt, och extra kostsamt, om inte kollektivverkstädernas resurser inte utnyttjas.
Förslag
Idag kan ett hanverkskooperativ eller en musikteatergrupp söka stöd för sin löpande verksamhet genom Statens kulturråd. Det kan inte kollektivverkstäderna. Men självklart borde också deras verksamhet ingå i det statliga kulturstödet. Stödet från Bildkonstnärsfonden när det gäller investeringar i form av maskiner etc, som verkstäderna kan söka, går inte att jämföra med driftstödet via Statens kulturråd.
Hos länsarbetsnämnderna bör det finnas särskilt avgränsade medel till praktiska vidareutbildningar på kollektivverkstäderna för konstnärer och konsthantverkare.
För att utveckla samarbetet med bl a högskolorna och arbetslivet, bör också en inventering av de olika verkstädernas speciella resurser och inrikt- ningar komma till stånd.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kollektivverkstäderna skall kunna söka bidrag genom Statens kulturråd för sin löpande verksamhet,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilda medel bör avsättas hos länsarbetsnämnderna till kollektivverkstädernas praktiska vidareutbildning av yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare,1
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering av de olika kollektivverkstädernas speciella resurser och inriktningar.
Stockholm den 30 september 1996
Per Lager (mp)
Kia Andreasson (mp) Ewa Larsson (mp) Barbro Johansson (mp)
1 Yrkande 2 hänvisat till AU.
Yrkanden (6)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kollektivverkstäderna skall kunna söka bidrag genom Statens kulturråd för sin löpande verksamhet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kollektivverkstäderna skall kunna söka bidrag genom Statens kulturråd för sin löpande verksamhet
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilda medel bör avsättas hos länsarbetsnämnderna till kollektivverkstädernas praktiska vidare utbildning av yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilda medel bör avsättas hos länsarbetsnämnderna till kollektivverkstädernas praktiska vidare utbildning av yrkesverksamma konstnärer och konsthantverkare.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering av de olika kollektivverkstädernas speciella resurser och inriktningar.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering av de olika kollektivverkstädernas speciella resurser och inriktningar.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.