Kursutformad gymnasieskola
Motion 1992/93:Ub424 av Lars Sundin och Charlotte Branting (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Gymnasieskolan har en nyckelroll i svensk utbildning, inte minst vad det gäller att förbereda eleverna för högre studier. Tyvärr lyckas man inte alltid så väl med denna uppgift enligt universitet och högskolor. Detta framgår av riksdagens revisorers rapport om gymnasieskolan, 1992/93:RR4, där avnämarenkäten tyder på brister i såväl allmänna kunskaper som ungdomarnas förmåga till självständigt arbete och kritisk analys. Revisorerna betonar vikten av att se gymnasieskolan i ett samhällsperspektiv, med öppna kontakter till övriga delar av utbildningssystemet och arbetslivet. I rapporten redovisas också en spridd ströfrånvaro som eleverna relaterar till en kritisk inställning till lektioner och lärare. Elevinflytandet över skolarbetet är mycket begränsat.
Även läroplanskommittén tar i sitt betänkande SOU 1992:94 upp frågor runt den gymnasiala utbildningens kvalitet och vilka förändringar som krävs för en kvalitetshöjning. Man diskuterar i betänkandet bl.a. frågor om lärarkompetens, elevernas förkunskaper och en mer kursinriktad gymnasieskola.
I ESO-rapporten ''Hur bra är vi?'' (Ds 1992:83) konstateras att Sverige har en extremt hög andel av postgymnasialt studerande som går till icke-akademisk utbildning jämfört med våra viktigaste konkurrentländer. En av gymnasieskolans uppgifter bör också vara att stimulera de studerande till akademisk utbildning. I en framtid blir detta allt viktigare eftersom behovet av både forskare och yrkesverksamma akademiker ökar.
Det är också viktigt att vara mentalt förberedd och medveten om vad högskolestudier innebär. I detta avseende verkar det som dagens gymnasieskola lyckats mindre väl. Den alltför ringa erfarenheten av att fatta egna beslut gör att onödigt många hamnar fel när de ska välja inriktning för vidare studier.
Ett av de grundläggande felen är att det hittillsvarande linjesystemet inte har givit den enskilde eleven tillräckligt utrymme att själv välja vilka ämnen han/hon vill läsa. Elevernas förmåga att fatta egna beslut rörande sin utbildning verkar heller inte stimuleras i någon större utsträckning. I och med att linjesystemet försvinner även inom högskolorna accentueras behovet av att eleverna själva kan fatta väl grundade, självständiga beslut om sina egna studier.
Det finns alltså många skäl att förändra inriktningen i gymnasieskolan mot mer självständiga studier och en mer kursutformad utbildning. Gymnasiereformen med sina program är ett steg på vägen, men om inte det nya systemet ges en medveten kursutformning är risken stor att programmen endast ersätter linjerna i en oförändrad, rigid studiestruktur. Nyckelorden i en reformerad gymnasieskola måste vara valfrihet och flexibilitet. Den överlägset bästa metoden att motivera elever är att låta dem själva ta ansvar för sin studieplanering. Inför varje termin väljer eleverna de ämnen/kurser som de vill läsa. I en programutformad gymnasieskola kan man se programmen som ''korgar'' ur vilka eleverna väljer kurser. Självklart ska man också kunna välja till andra kurser än de som ingår i respektive program. På det sättet skapas individuella studieplaner för alla, inte bara för de elever som studerar efter individuella eller specialutformade program. Ett basblock av kurser som har betydelse för senare val bör läsas under de inledande terminerna.
Erfarenheterna från Island, där kursutformade gymnasier funnits i ca 20 år, är mycket goda. Studiemotivationen ökade och disciplinproblemen minskade när eleverna själva fick ta ett större ansvar för planeringen av sina studier. Lärarna tar aktiv del i elevernas studieuppläggning inför varje valtillfälle. Genom datorstöd underlättas schemaläggning och övrig planering.
Det naturvetenskapliga programmmet har i dag rekryteringsproblem, inte minst vad gäller flickor och teknisk gren. I en mer flexibel och kursutformad gymnasieskola öppnas större möjligheter än nu att ge introduktions- och översiktskurser i t ex tekniska ämnen för att på det sättet kunna locka fler elever till tekniska utbildningar.
Många elever flyttar i dag hemifrån redan inför första året i gymnasiet därför att det program och/eller den gren de önskar gå inte finns i deras hemkommun. I ett kursutformat system skulle man kunna minska andelen mycket unga elever som flyttar hemifrån genom att de kunde läsa delkurser i sitt program i sin hemkommun under första året, trots att hela programmet inte finns där.
Det finns sammanfattningsvis många skäl som talar för att svensk gymnasieskola bör organiseras efter ett mer flexibelt och kursutformat system och därför är det hög tid att genomföra en sådan reformering.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer flexibel och kursutformad gymnasieskola.
Stockholm den 21 januari 1993 Lars Sundin (fp) Charlotte Branting (fp)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer flexibel och kursutformad gymnasieskola.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer flexibel och kursutformad gymnasieskola.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.