Lokal utveckling och tillväxt
Motion 1999/2000:N315 av Ann-Kristine Johansson och Helena Frisk (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Näringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-10-05
- Hänvisning
- 1999-10-12
- Bordläggning
- 1999-10-12
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Det svenska samhället har under nittonhundratalet genomgått en otrolig utveckling från ett bondesamhälle till industrisamhälle och nu är vi på väg in i en ny tid, informationssamhället. Under dessa år har flyttvågorna böljat fram och tillbaka från landsbygden. Idag ser vi igen hur flyttlassen går från landsbygd till storstad. Samtidigt kan vi konstatera att byggandet av det långsiktigt hållbara samhället och utvecklingen av en bra livsmiljö för alla människor har tagit fart. I detta har landsbygden sin stora chans och möjlighet. Men det finns problem som måste lösas, bland annat har det skapats motsättningar mellan landsbygdsboende och stadsbor.
Många boende på landsbygden har känt och känner att dagens samhälle utgår från storstadens normer och värderingar. Om man bygger upp sam- hällen med motsättningar mellan grupper bromsar man utveckling och till- växt. Det är viktigt att dessa tendenser motarbetas för att inte Sverige ska splittras mellan tätorter där tillväxten är hög och orter och områden med sämre tillväxt. Omflyttningen påverkar tillväxten både genom problemet med urholkad service och eftersatt infrastruktur och överhettningsproblem i storstadsregionerna.
Regionala och lokala initiativ växer fram genom människors idérikedom och initiativkraft, nya möjligheter till inkomst, utveckling och så vidare.
Idag är mer än 70 000 människor aktiva i cirka 3 700 lokala utvecklings- grupper som finns i hela landet. Det betyder att en stor del av landets byar har en lokal utvecklingsgrupp. Dessa grupper visar på ett otroligt engage- mang och vilja att vara med och påverka sin omgivning, politiken och livsmiljön. De visar på det positiva som sker, på de resurser som finns och vill kämpa för en solidarisk utveckling av hela vårt land.
Det är viktigt att dessa gruppers kunskap, kompetens och engagemang tas tillvara i tillväxtdiskussionerna. Detta är den nya bygderörelsen, där Folk- rörelserådet utgör navet och de regionala länsbygderåden och lokala utveck- lingsgrupperna är ekrarna. I grupperna arbetar man för hela bygdens utveck- ling, det kan handla om att engagera sig för att bevara affären, skapa nya jobb, starta olika kooperativ, driva Folkets Hus, göra revyer med mera. Man kan konstatera att grupperna runt om i landet jobbar med ungefär samma typer av frågor, organiserar sig på likartat sätt och engagerar både kvinnor och män. Det kan också noteras att nästan lika många kvinnor som män deltar utan aktiva jämställdhetsinsatser. Med stora insatser av ideellt arbete och även eget kapital utvecklar grupperna infrastrukturen inom t.ex. service, kultur och bostäder.
Social ekonomi är ett relativt nytt begrepp som ofta används i samband med bygderörelsen. Det handlar bland annat om nya samarbetsformer med den offentliga sektorn, nya okonventionella lösningar, kombinationer av olika former av sysselsättning mellan föreningsliv, privat och offentlig sektor.
Den sociala ekonomin är stark i EU, och det vore välkommet i Sverige att det genomfördes en stor landsomfattande kampanj och satsning på social ekonomi, att begreppet blev accepterat och välkänt. För den sociala ekono- min har en framtid i det nya framväxande samhället.
En stor del av dagens politik utgår från stadsperspektivet, tillväxtavtalen är ett sådant typexempel. I arbetet med de regionala tillväxtavtalen borde representanter för landsbygden garanteras ett reellt inflytande för att få med landsbygdens syn på tillväxt och utveckling av länet.
Det handlar om att tillvara ta alla medborgares erfarenheter och kunskaper i arbetet för ekonomisk hållbar tillväxt i hela landet. Se landsbygdsutveckling som ett intstrument för tillväxt utanför länens centralorter. Vi anser att de lokala utvecklingsgrupperna bör finnas med i arbetet med avtalen.
Många nya småföretag och kooperativ på landsbygden finns inom primär-, service- och turistnäringarna samt tjänstesektorn. Ofta småskalig verksamhet med lokal anknytning. Målet för företagaren eller kooperativet är att ge försörjning, skapa arbeten på orten, hjälpa till att hålla bygden levande. Dessa företagare behövs för utvecklingen av hela Sverige. Småskaliga före- tag och stora internationella företag lever under olika villkor, därför behövs en översyn av förutsättningarna för de små företagen på landsbygden. Det kan vara olika former av lättnader - ett exempel kan vara starkt reducerad arbetsgivaravgift.
Resurscentra för kvinnor är en annan viktig del som behövs för att stötta alla de kvinnor som vill starta företag, eget eller vårt (kooperativ). Det finns en mängd olika idéer och tankar om utveckling och tillväxt i hela landet, därför behövs en politik som gör det möjligt att hela Sverige ska leva.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal utveckling och tillväxt.
Stockholm den 5 oktober 1999
Ann-Kristine Johansson (s)
Helena Frisk (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal utveckling och tillväxt.
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal utveckling och tillväxt.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.