med anledning av förs. 1993/94:TK2 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av Riksdagsutredningens förslag om författningsändringar och riktlinjer för den statliga budgetprocessen
Motion 1993/94:K48 av Johan Lönnroth m.fl. (v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Förslag 1993/94:TK2
- Tilldelat
- Konstitutionsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1994-03-24
- Bordläggning
- 1994-03-25
- Hänvisning
- 1994-03-28
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I talmanskonferensens förslag 1993/94:TK2 till riksdagen föreslås en övergång till en rambudgetmodell för riksdagens budgetarbete samt att budgetåret framdeles blir lika med kalenderår.
Att kalenderåret också skall vara budgetår för staten är praktiskt, liksom förslaget att höstriksdagen då kommer att koncentreras kring budgetfrågorna. Dock uppstår svårigheter med detta om riksdagsvalen också i framtiden ligger på hösten.
Ett val som kan gälla huvuddragen i den ekonomiska politiken hinner vid ett ev. regeringsskifte knappast påverka så mycket av denna politik valåret. Tiden blir mycket knapp för en ny regering att gå igenom och revidera det budgetarbete som den tidigare regeringen och departementens tjänstemän redan inlett.
Antingen leder en sådan ordning till att en ny majoritet under det första året efter valet inte får genomslag på politiken eller också innebär det att tjänstemannanivån får ett starkt ökat inflytande under valår. Ytterligare en komplikation kan bli att budgeten inte är färdigbehandlad innan den skall träda i kraft.
Dessa faktorer talar enligt vår mening entydigt för att en övergång till kalenderår som budgetår måste åtföljas av att valdagen flyttas till slutet av maj eller början av juni.
För flyttningen av valdagen talar ännu en omständighet. Enligt regeringsformens 8 kap. 15 § skall 9 månader förflyta mellan det att ett grundlagsärende första gången anmäls i riksdagen och valet. Enligt talmanskonferensens förslag 1993/94:TK2 skall höstmånaderna ägnas mera renodlat åt budgetprövning medan vårriksdagen skall användas åt komplicerade lagstiftningsärenden. Detta betyder att grundlagsärendena antingen inte får vederbörlig beredning och uppmärksamhet i föreskriven tid före valet eller också att den undantagsmöjlighet från tidsmarginalen om nio månader före val, som RF erbjuder, upphöjs till att bli det normala.
Finansutskottet har redan en stark ställning i riksdagen. Rambeslutsmodellen kommer att stärka denna. Detta är inte problem- eller invändningsfritt. Vår regeringsform grundar sig på att riksdagen -- i sin helhet -- är folkets främsta företrädare. Om makten i riksdagen koncentreras till ett enda utskott strider detta häremot. Detta problem måste uppmärksammas vid en utvärdering av rambeslutsmodellen. Om politikens maktcentra än mer koncentreras inom partierna eller inom riksdagen kan avståndet öka mellan de valda och väljarna och inverka menligt på de politiska ansvarighetsförhållandena.
Likväl finns skäl som talar för att rambeslutsmodellen bör prövas. En mera samlad budgetbehandling och en mera koncentrerad ekonomisk politisk behandling medför förhoppningsvis en fördjupad diskussion kring dessa frågor och en ökad överskådlighet.
Då den nya ordningen stärker finansutskottet på den övriga riksdagens bekostnad är detta skäl till att alla partier som är representerade i riksdagen genom att nå över riksspärren om 4 % bör vara representerade med ordinarie ledamot i finansutskottet. Detta betyder att finansutskottet, för att säkra en rimlig proportionalitet och ett majoritetsförhållande som återspeglar valresultatet, bör kunna växla i storlek beroende på antalet partier i riksdagen.
Det är enligt vår mening viktigt att riksdagens roll betonas och värnas i utformningen av all politik och inte minst i den ekonomiska politiken. Det betyder att förslag inte skall kunna antas utan en seriös beredningsprocess i riksdagen.
På senare år har den ekonomiska politiken allt mer kommit att föras genom partiledaröverenskommelser helt vid sidan av riksdagen. Det har lett till dåligt beredda förslag som övriga riksdagsledamöter fått kännedom om genom pressmeddelanden. På detta sätt har man bundit riksdagens behandling och åsidosatt riksdagens roll. Så skulle också vara fallet om finansutskottet, utan yttrande från fackutskott, skulle kunna gå in på de olika fackutskottens områden.
Även om situationer ibland kräver snabbhet måste riksdagen på ett seriöst sätt kunna få bereda och behandla alla frågor.
Det föreliggande förslaget skulle medföra att utskottens vidare arbete, efter beslutet om ramar, blir mycket hårt bundet. Trots allt kan oförutsedda situationer inträffa som kan kräva extra insatser. Därför bör det finnas möjligheter till sådana eller att inom den totala budgetramen fördela om mellan utskotten, om starka skäl finns för detta. Det får inte skapas så stela regler att riksdagen står låst inför samhälleliga förändringar.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen beslutar att 1 kap. 1 § riksdagsordningen ges följande lydelse:
1 § Ordinarie val till riksdagen hålles sista söndagen i maj eller första söndagen i juni efter beslut av riksdagen senast 12 månader före valdagen. Om tid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen,
2. att riksdagen beslutar att varje i riksdagen representerat parti, som i riket uppnått 4 % av väljarna, skall vara representerat i finansutskottet i enlighet med vad som anförts i motionen,
3. att riksdagen beslutar att fackutskotten alltid skall yttra sig innan beslut fattas som berör deras kompetensområde.
Stockholm den 24 mars 1994 Johan Lönnroth (v) Hans Andersson (v) Bengt Hurtig (v)
Yrkanden (6)
- 1att riksdagen beslutar att 1 kap. 1 § riksdagsordningen ges följande lydelse: 1 § Ordinarie val till riksdagen hålles sista söndagen i maj eller första söndagen i juni efter beslut av riksdagen senast 12 månader före valdagen. Om tid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen beslutar att 1 kap. 1 § riksdagsordningen ges följande lydelse: 1 § Ordinarie val till riksdagen hålles sista söndagen i maj eller första söndagen i juni efter beslut av riksdagen senast 12 månader före valdagen. Om tid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen
- Behandlas i
- 2att riksdagen beslutar att varje i riksdagen representerat parti, som i riket uppnått 4 % av väljarna, skall vara representerat i finansutskottet i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- 2att riksdagen beslutar att varje i riksdagen representerat parti, som i riket uppnått 4 % av väljarna, skall vara representerat i finansutskottet i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen beslutar att fackutskotten alltid skall yttra sig innan beslut fattas som berör deras kompetensområde.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen beslutar att fackutskotten alltid skall yttra sig innan beslut fattas som berör deras kompetensområde.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.