med anledning av förs. 1998/99:RR9 Riksdagens revisorers förslag angående Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet
Motion 1999/2000:U3 av Karl-Göran Biörsmark m.fl. (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Förslag 1998/99:RR9
- Tilldelat
- Utrikesutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-09-17
- Bordläggning
- 1999-09-20
- Hänvisning
- 1999-09-21
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Riksdagens revisorer har i ett förslag, 1998/99:RR9, genomfört en gransning av utvecklingssamarbetet. Revisorerna har i huvudsak granskat det bilaterala utvecklingssamarbetet och inriktat sig på frågor om hur biståndet styrs, genomförs, samordnas och följs upp. Revisorernas förslag innehåller flera synpunkter som Folkpartiet delar och som vi tidigare framfört i motioner.
Utvärdering
Utvärdering av Sidas verksamhet sköts i huvudsak av Sida självt, förutom när det gäller den ekonomiska redovisningen och resultatredovisningen, som sköts av RRV:s revision. Som Folkpartiet tidigare påpekat är det önskvärt att få en extern oberoende analys och utvärdering av det svenska biståndet i syfte att få klarhet i frågan om biståndsresurserna verkligen hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt och för att man skall kunna försäkra sig om att det svenska biståndet svarar mot högt ställda kvalitetskrav. Sidas utvärderingsenhet har visserligen stärkts och Expertgruppen för utvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts. Detta kan enligt vår mening dock inte ersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut liknande det av den borgerliga fyrparti- regeringen inrättade, men nu nedlagda, Sekretariatet för analys och utvärdering för det svenska utvecklingsbiståndet, SAU.
Vi instämmer således i revisorernas förslag om att ge regeringen i uppdrag att se över formerna för att stärka en utvärderingsfunktion som är mer oberoende från biståndsorganisationen än vad fallet är idag. En sådan utvärderingsfunktion anser vi bör vara helt fristående från Sida och UD och dess syfte bör vara att granska, utvärdera och följa upp det svenska biståndet. En sådan granskning bör gälla såväl små enskilda projekt som större insatser.
Anslag
Riksdagens revisorer föreslår att regeringen snarast genomför en total översyn av anslagsstrukturen för utvecklingssamarbetet. Översynen, menar man, bör innehålla en förutsättningslös prövning av möjligheten att låta kostnader för såväl förvaltning som sakverksamhet inom utvecklingssamarbetet belasta ramanslag. Motivet till att låta medel för utvecklingssamarbetets sakverksamhet anvisas genom ramanslag är i första hand svårigheterna att hantera de omfattande reservationerna på reservationsanslaget för biståndsverksamhet. Åtaganden skulle härvid fastställas genom bemyndigande som riksdagen ger regeringen och anslag anvisas först när det faktiska behovet av medel föreligger. Gränserna mellan kostnader för förvaltning respektive sakverksamhet behöver klargöras. Folkpartiet in- stämmer i revisorernas förslag och menar att en sådan översyn bör kunna bli föremål för den biståndspolitiska utredning som vi föreslår skall tillsättas.
Utvecklingsarbete via enskilda organisationer
Enskilda människor och enskilda organisationer har från allra första början varit pionjärerna och utgjort själva basen för det svenska biståndet och biståndsviljan. Utredningar som gjorts rörande biståndet visar också att internationellt solidaritetsarbete genom enskilda organisationer är effektivt och vilar på stor erfarenhet. Korta beslutsvägar och obyråkratiskt sätt att arbeta gör att hjälpen genom frivilligorganisationer är kostnadeffektiv och når fram.
Den solida biståndsvilja som finns bland de människor som arbetar inom olika enskilda organisationer måste tas till vara och på olika sätt stödjas och uppmuntras. Utan den långa biståndserfarenhet som finns bland alla dessa enskilda organisationer såsom kyrkor och samfund av olika slag, fack- föreningar, idrottsföreningar, politiska partier etc skulle det svenska biståndet inte vara så effektivt och så väl förankrat i det svenska samhället som det är idag. Många volontärer har fört med sig mycken biståndskunskap och fackkunskap hem till det svenska samhället efter år av engagerat inter- nationellt biståndsarbete. Detta kommer naturligtvis det svenska samhället till del på ett positivt sätt.
Av revisorernas rapport framkommer att drygt 90 procent av delposten för bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer fördelas till de ramorganisationer med vilka Sida har ett långsiktigt samarbete. Sedan några år tillbaka har Sida samarbetsavtal med tretton ramorganisationer. Förutom Sidas formella krav för att bevilja stöd finns inga fastlagda kriterier eller riktlinjer för vare sig hur många eller vilken typ av ramorganisationer Sida skall ha ett långsiktigt samarbete med. Det finns inte heller några kriterier eller riktlinjer för hur de anvisade medlen skall fördelas mellan olika ramorganisationer. Den nuvarande sammansättningen av ramorganisationer har inte ändrats i särskilt stor utsträckning och fördelningen av medel mellan organisationerna har i stort sett varit densamma under de senaste åren.
Frågan om urval av ramorganisationer och fördelning av medel har enligt revisorerna inte varit föremål för en förutsättningslös bedömning eller om- prövning. Urvalet av ramorganisationer och fördelningen av medel organisa- tionerna sinsemellan förefaller snarare vara godtyckligt och historiskt än baserat på en övergripande bedömning av effektivitet och resultat. Folk- partiet anser att detta förfarande är olyckligt och måste därför ses över. Vi delar revisorernas uppfattning om att en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer bör genomföras. Detta bör med fördel kunna göras av den biståndspolitiska utredning vi föreslår.
EU-frågor
Genom Sveriges inträde i EU har vi fått en god möjlighet att påverka en av de allra största biståndsgivarna i världen. EU- samarbetet erbjuder stora möjligheter att tillsammans med de andra länderna åstadkomma konkreta resultat vad gäller globalt utvecklingssamarbete. Vår uppfattning är dock att huvuddelen av biståndssamarbetet även i framtiden omfattas av närhetsprincipen och beslutas och administreras av de enskilda medlemsländerna själva.
EU:s system för att hantera biståndsfrågor är omfattande och uppdelat på flera olika instanser. Från svensk sida har man pekat på brister i hanteringen bl a vad gäller uppföljning och utvärdering. Vidare har man från svensk sida i olika sammanhang pekat på bristen på samordning mellan EU och medlemsstaterna. Som exempel påpekar riksdagens revisorer att det vid upprepade tillfällen förekommit att förslag till EU-projekt har visat sig kollidera med eller överlappa svenska eller andra länders intressen.
För att samordningen mellan EU och medlemsstaterna skall kunna fungera är det nödvändigt att det finns väl upparbetade informationskanaler för utbyte av information om planerade och genomförda insatser. EU-kommis- sionen och Europeiska revisionsrätten har riktat kritik mot medlemsländernas ovilja att lämna information till kommissionen. Revisorerna konstaterar att Sida inte har något system för att löpande hålla sig informerat om vad EU gör på fältet. Det finns heller inte några rutiner för att systematiskt informera EU om svenska insatser. Det är enligt Folkpartiets uppfattning mycket angeläget att dessa brister i samordningen snarast ses över och åtgärdas. Folkpartiet anser liksom revisorerna att regeringen närmare bör utreda och analysera samordningen mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram.
Biståndspolitisk utredning
Folkpartiet liberalerna har under en längre tid krävt att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att se över Sveriges u-lands- och biståndspolitik inför 2000-talet. Vi behöver se över de biståndspolitiska målen för att få ett helhetsgrepp om effekterna av den svenska bistånds- verksamheten. En annan angelägen uppgift är att överväga vilken styrande verkan biståndsmålen bör och kan ha.
Vi delar därför riksdagens revisorers uppfattning att det utifrån det bilaterala utvecklingssamarbetets allmänna främjande- och inriktningsmål är svårt att följa upp, mäta effekter och utvärdera biståndsverksamheten. Vår uppfattning är att målen har blivit alltmer trubbiga och diffusa instrument allteftersom deras antal ökat. Biståndet är ett sätt av flera att åstadkomma utveckling. Att minska människors lidande genom att minska deras fattigdom är en grundläggande faktor bland flera för att åstadkomma utveck- ling.
Den positiva förändringen av många mottagarländers ekonomiska politik har förändrat förutsättningarna för utvecklingssamarbetet och leder till nya möjligheter för svenskt bistånd. Inom Sida pågår ett värdefullt analysarbete kring biståndets uppgifter. Det är hög tid att denna typ av utredningsarbete också hanteras på politisk nivå. Den utredning om de biståndspolitiska målen som förre biståndsminister Pierre Schori aviserade bör komma till stånd snarast, även om en riksdagsmajoritet vid förra riksmötet avslog en Folkpartimotion med detta krav. Det bör riksdagen ge regeringen till känna.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett självständigt och helt obe- roende utvärderingsinstitut,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den föreslagna översynen av anslags- strukturen skall utföras av den biståndspolitiska utredningen,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sidas samarbete med enskilda organisationer skall bli föremål för en översyn av den biståndspolitiska utredningen,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snar samordning mellan det svenska ut- vecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den biståndspolitiska utredning som regeringen har utlovat bör tillsättas snarast.
Stockholm den 17 september 1999
Karl-Göran Biörsmark (fp)
Elver Jonsson (fp)
Siw Persson (fp)
Yrkanden (10)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett självständigt och helt oberoende utvärderingsinstitut
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett självständigt och helt oberoende utvärderingsinstitut
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den föreslagna översynen av anslagsstrukturen skall utföras av den biståndspolitiska utredningen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den föreslagna översynen av anslagsstrukturen skall utföras av den biståndspolitiska utredningen
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sidas samarbete med enskilda organisationer skall bli föremål för en översyn av den biståndspolitiska utredningen
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sidas samarbete med enskilda organisationer skall bli föremål för en översyn av den biståndspolitiska utredningen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snar samordning mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snar samordning mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den biståndspolitiska utredning som regeringen har utlovat bör tillsättas snarast.
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den biståndspolitiska utredning som regeringen har utlovat bör tillsättas snarast.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.