med anledning av prop. 1993/94:3 Villkoren för vegetabilieproduktionen efter budgetåret 1993/94
Motion 1993/94:Jo3 av Harry Staaf och Kenneth Lantz (kds)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1993/94:3
- Tilldelat
- Jordbruksutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-10-19
- Bordläggning
- 1993-10-20
- Hänvisning
- 1993-10-21
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Ekologisk odling
Inledning
I propositionen aviserar jordbrukministern att ett program för svensk tillämpning av EG:s kompletterande miljöprogram på jordbruksområdet skall utarbetas under hösten 1993. Vidare görs en hänvisning till budgetpropositionen (1992/93:100 bil 10) där förslag till stöd för omläggning till ekologisk produktion inom ramen för EG:s kompletterande miljöprogram aviserades. Propositionen anger också en väg för att anpassa omställningsprogrammet till EG:s trädesprogram.
Utvecklingstendenser
Det tillfälliga omläggningsstödet, som infördes 1989, innebar ett lyft för den ekologiska odlingen. De ökande volymerna av framförallt spannmål, som blev ett resultat av att odlingsarealen genom stödet ökade, medförde både produktutveckling och breddning av det ekologiska sortimentet. Under de allra senaste åren ökar även de animaliska produkterna. Ett påtagligt intresse för ekologiska livsmedel märks inom livsmedelsindustri och handel. Idag är problemet att den ekologiska produktionen inte täcker efterfrågan i konsumentledet. Ur konsumentsynpunkt är det därför önskvärt att produktionen ökar genom att ytterligare areal ställs om för ekologisk odling. För närvarande utgör den ekologiska produktionen ca 1,5 %. Även om en ökning borde vara möjlig att åstadkomma genom regionala medel som kan användas för att utveckla produktionsmetoder och samarbetsformer, så behövs ytterligare omläggningsstöd.
Miljöproblem
I Miljörapport 1993 skissar jordbruksverket problemen inom jordbrukssektorn. Närsaltläckage, ammoniakavgång, sjunkande humushalter, kadmiumanrikning och minskad biologisk mångfald är en del av de problem som jordbrukssektorn har att brottas med i framtiden. Den kampanj för ett renare jordbruk som pågår kommer att förbättra situationen. En stimulans för ökad övergång till ekologisk odling gynnar också en positiv utveckling på miljöområdet.
Balans
I den ekologiska odlingen avses ett självbärande, uthålligt agroekosystem i balans. Systemet ska så långt möjligt baseras på lokala förnyelsebara resurser. I den ekologiska odlingen eftersträvas bl a attproducera livsmedel av hög kvalitet, i tillräcklig mängd och rättvist fördelat, skapa en miljö som tillfredsställer husdjurens naturliga beteende och behov, skapa ett kulturlandskap med artrikedom och genetisk mångfald inom arterna, där de levande organismernas utvecklingsmöjligheter säkras, hushålla med naturresurser så att minsta möjliga skadliga påverkan på miljön uppstår, bevara jordens bördighet på lång sikt, skapa en god kontakt mellan brukare och konsumenter, skapa största möjliga recirkulation av näringsämnen genom att integrera stadssamhällen, agroekosystem och naturliga ekosystem.
Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen till känna behovet av att ett ständigt omläggningstöd från konventionell odling till ekologisk odling införs. Stödet bör gälla från och med omläggningsåret och vara så stort att det kompenserar för inkomstbortfall under omläggningstiden. Finasieringen bör kunna ske inom nuvarande ramar för jordbruksstödet.
Den ekologiska odlingen och trädeskrav
EG kräver att viss del av odlingsarealen ligger i träda som villkor för jordbruksstödet. Genom omställningsprogrammet har Sverige en större areal som tagits ur produktionen än vad som krävs utifrån EGs trädesprogram. Så länge programmet pågår föreligger därför inte något behov av ett trädesprogram för Sverige. För de odlare som funderar på att övergå till ekologisk odling vore det värdefullt att redan nu beslut tas om att ett framtida trädeskrav inte kommer att ställas på odlare som övergått till ekologisk odling.
Vid de ekologiska gårdarna används ofta en stor del av arealen (inklusive spannmålsareal) till odling av eget foder. Ett trädeskrav skulle därför drastiskt minska den areal som används för direkt avsalu av spannmål. Det skulle medföra att stora delar av avsaluspannmålen försvinner. Detta skulle rasera mycket av de gångna årens arbete med att arbeta upp en marknad för ekologisk spannmål och bryta den pågående mycket positiva utvecklingen.
En omläggning till ekologiskt lantbruk innebär i sig samma effekter på spannmålsöverskottet som en omställning av arealen. Då ekologiskt lantbruk bedrivs mindre intensivt än konventionellt, sjunker spannmålsskördarna. Men den stora skillnaden mot konventionellt lantbruk är att i det ekologiska jordbruket behövs ca en tredjedel av arealen för att producera eget kväve (med baljväxter, t ex klöver och ärter). En del används för direkt gröngödsling. Hos de ekologiska lantbrukarna brukas alltså redan minst en tredjedel av arealen för annat än spannmålsproduktion.
Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen till känna att det ekologiska jordbruket inte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett permanent stöd till omläggning från konventionell till ekologisk odling att gälla fr.o.m. omläggningsåret och finansierat inom ramen för aktuellt jordbrukspolitiskt stöd,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det ekologiska jordbruket inte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.
Stockholm den 19 oktober 1993 Harry Staaf (kds) Kenneth Lantz (kds)
Yrkanden (4)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett permanent stöd till omläggning från konventionell till ekologisk odling att gälla fr.o.m. omläggningsåret och finansierat inom ramen för aktuellt jordbrukspolitiskt stöd
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett permanent stöd till omläggning från konventionell till ekologisk odling att gälla fr.o.m. omläggningsåret och finansierat inom ramen för aktuellt jordbrukspolitiskt stöd
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det ekologiska jordbruket inte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att det ekologiska jordbruket inte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.