med anledning av prop. 1994/95:139 Särskilda utbildningssatsningar inom högskolan
Motion 1994/95:Ub24 av Inger Davidson m.fl. (kds)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1994/95:139
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-03-08
- Bordläggning
- 1995-03-09
- Hänvisning
- 1995-03-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Regeringen föreslog i 1995 års budgetproposition att högskolan sammanlagt skall tillföras 1,2 miljarder kronor av medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen vill bland annat att resurserna skall användas för att 10 000 personer, i första hand rekryterade bland yrkesverksamma, skall erbjudas högskoleutbildning med inriktning mot teknik och naturvetenskap. Härutöver beräknas resurser för studiemedel och studiearvode för dessa platser. Vi kristdemokrater redovisade redan under allmänna motionstiden vår syn på dessa förslag och förordade istället en långsiktig lösning med en permanent utbyggnad av högskolan där platserna öppnas för alla sökande.
Vi ifrågasätter starkt de direkta arbetsmarknadspolitiska effekterna av regeringens så kallade arbetsmarknadssatsning där resurserna till arbetsmarknadspolitiska åtgärder permanent minskas. Högskolan har stor betydelse för den samhälleliga utvecklingen, men bör hållas fri från åtgärder av kortsiktig arbetsmarknadspolitisk karaktär.
Självklart skall meningsfull sysselsättning och utbildning erbjudas framför passivt kontantstöd vid arbetslöshet. Men arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan aldrig ersätta de arbetstillfällen som sunda förutsättningar kan och måste skapa i framför allt den privata sektorn. En långsiktig och stabil ekonomisk politik i samspel med en aktiv arbetsmarknadspolitik är nödvändig för att skapa ett samhälle där alla ges möjlighet att delta i samhällsbyggandet. I vår arbetsmarknadspolitiska motion föreslår vi bland annat en skatteväxling och minskade skattekilar för att skapa nya jobb inom den privata tjänstesektorn.
En av huvuduppgifterna för arbetsmarknadspolitiken måste vara att verka för att människor inte fastnar i arbetslöshet. Samordningen med det ordinarie utbildningsväsendet är viktig. De stora krav på flexibilitet på arbetskraften som ställs idag gör sambandet mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknaden tydlig.
Satsningar på utbildning och forskning är en god investering i framtida välstånd. Därför ser vi positivt på ambitionen att utöka antalet platser inom högskolan. Kristdemokraterna vill gå så långt att den högre utbildningen i princip skall vara tillgänglig för alla som har förutsättningar och intresse. Trots den stora utbyggnaden som högskolesystemet genomgått de senaste åren stängs många sökande ute. Det är ett slöseri med begåvning som vårt land egentligen inte har råd med, inte minst med tanke på läget på arbetsmarknaden. Vad som krävs är en långsiktig planering av högskolans utbyggnad. Att regeringen endast anvisar resurser för korta perioder i taget försvårar högskolornas möjligheter att planera. Nödvändiga investeringar i lokaler och utrustning kan inte göras, vilket resulterar i att utbildningskvaliteten hotas. Naturligtvis blir det också svårare att rekrytera och behålla kompetenta lärare.
Regeringen konstaterar mycket riktigt att det för närvarande råder brist på teknisk och naturvetenskaplig kompetens vilket är en förutsättning för att öka tillväxten i landet och föreslår därför en tillfällig utbyggnad där platserna reserveras till vuxenstuderande. Vi har i stället föreslagit en permanent utbyggnad med 3 000 nybörjarplatser.
I vår högskolepolitiska motion från allmänna motionstiden framhåller vi dock att staten har ett särskilt ansvar att uppvärdera och stärka även humanioras villkor inom den svenska högskolan. Humanistiska ämnen upplevs inte alltid vara till omedelbar nytta för näringslivet och samhället i övrigt, men är fundamentala som kulturbärare och bidrar till att skapa sammanhang. Vi beklagar att utbyggnaden inom även humaniora och samhällsvetenskap är av ytterst kortsiktig natur. Regeringens så kallade utbildningssatsning sträcker sig inte ens över hela den kommande budgetperioden. Även här har vi genom en omfördelning av resurser föreslagit en permanent utbyggnad med 3 000 platser.
Regeringen har i första hand utmålat den tillfälliga satsningen på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd men anför att särskilt förmånlig studiefinansiering behövs för att möjliggöra högskoleutbildning även senare i livet. Frågan om så kallat livslångt lärande måste dock behandlas i ett mycket större sammanhang. Det handlar om att göra högskoleutbildning mer tillgänglig genom distansutbildning, deltidskurser och kvällskurser. Det handlar naturligtvis också om att skapa ekonomiska förutsättningar där vårt förslag är att personliga utbildningskonton införs.
Vi anser att alla som studerar på en viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd. Det är lätt att motivera att de som kompletterar grundskole- eller gymnasienivå bör få ett särskilt förmånligt stöd, men det är svårt att försvara varför vissa grupper inom högskolan skall få ett avsevärt förmånligare stöd än andra. Dessutom får de ekonomiska villkoren mellan studerande i ordinarie utbildningsväsende respektive de som befinner sig i arbetsmarknadsutbildning inte avvika alltför mycket från varandra.
Regeringen har visserligen efter kraftig kritik från flera håll tagit tillbaka förslaget om så kallade N/T-arvoden och föreslår istället att gruppen vuxenstuderande inom högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar skall få finansiera sina studier med särskilt vuxenstudiestöd för vuxna, svux. Vår kritik kvarstår dock även mot detta förslag.
Även från andra håll har stark kritik riktats mot regeringens förslag. Sveriges Förenade Studentkårer, SFS, misstänker till exempel att regeringen har en önskan om att finna alternativa sätt att styra människors val, genom att premiera viss utbildning i studiefinansieringssystemet. Kristdemokraterna anser inte att staten skall styra högskolornas utbildningsutbud genom att försöka påverka studenternas val genom studiefinansieringssystemets utformning.
Att införa ett differentierat studiestödssystem inom N/T- området, med utgångspunkt från ålder och arbetslivserfarenhet är djupt orättvist, inte minst mot dem som redan läser eller har läst naturvetenskap eller teknik. Men det antyder även att regeringen betraktar andra kunskaper, till exempel inom vård, undervisning och samhällsvetenskap som mindre nyttiga. Det kan vi kristdemokrater inte ställa upp på.
Regeringens förslag motsäger även de direktiv den parlamentariska kommittén för översynen av studiestödet har fått. Kommittén skall utreda förutsättningarna för ett mer sammanhållet studiestödssystem. Ett införande av studiearvoden, svux eller liknande för studerande inom högskolan är raka motsatsen till ett mer sammanhållet system.
Det är heller inte riktigt, att som regeringen gör, antyda att bristen på kvalificerad arbetskraft med teknisk och naturvetenskaplig kompetens enbart skulle bero på rekryteringssvårigheter. Det bevisar siffror som Verket för högskolestudier, VHS, har redovisat från den samordnade antagningen till utbildningsprogram hösten 1994.
Till de längre sammanhängande utbildningsprogrammen med inriktning mot naturvetenskap och teknik samt till civilingenjörsutbildningarna sökte totalt 41 546 behöriga till 8 206 platser varav 12 788 sökte utbildningen i första hand. De korta ingenjörsutbildningarna fyller visserligen inte sina platser med förstahandssökande men totalt sökte 10 077 behöriga, varav 4 131 i första hand, till 5 284 platser.
De flesta utbildningar fyller med lätthet sina platser och antagningspoängen ligger ofta över 3,5 i betygsurvalet. Därför anser vi inte som regeringen att ''personer som etablerat sig i yrkeslivet men saknar teknisk/naturvetenskaplig högskolekompetens'' särskilt bör motiveras till studier. Inte heller anser vi att 9 000 platser bör reserveras särskilt för dem eller att de bör få särskilt förmånligt studiestöd. Det är inte effektiv arbetsmarknadspolitik att stänga ute ungdomar från utbildning. De resurser regeringen föreslår för sin N/T- satsning är så stora att de skulle kunna göra mycket stor nytta genom en omsorgsfull hantering, vare sig det skedde inom arbetsmarknadspolitikens område eller inom utbildningspolitiken.
Vi kristdemokrater har varit mycket kritiska till regeringens förslag att endast avsätta resurser till sommaruniversitet sommaren 1995 och inte till 1996. Vi noterar att regeringen tagit till sig denna kritik i så måtto att man nu föreslår att de resurser som anslagits skall få tas i anspråk även under sommaren 1996. Detta är dock en mycket lägre ambitionsnivå än sommaruniversitetets omfattning i dag och än vårt förslag från allmänna motionstiden på 20 000 platser per sommar. Vi kristdemokrater anser att medel bör omfördelas så att resurser kan reserveras för 20 000 sommaruniversitetsplatser per år.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla som studerar på en viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd,
2. att riksdagen avslår regeringens förslag till ändring i studiestödslagen,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringens förslag om tillfälliga utbildningssatsningar bör omvandlas till en permanent utbyggnad av högskolan,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommaruniversitetsplatser.
Stockholm den 8 mars 1995 Inger Davidson (kds) Dan Ericsson (kds) Rose-Marie Frebran (kds) Chatrine Pålsson (kds) Fanny Rizell (kds) Tuve Skånberg (kds)
Yrkanden (8)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla som studerar på en viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alla som studerar på en viss nivå inom utbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt stöd
- Behandlas i
- 2att riksdagen avslår regeringens förslag till ändring i studiestödslagen
- Behandlas i
- 2att riksdagen avslår regeringens förslag till ändring i studiestödslagen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringens förslag om tillfälliga utbildningssatsningar bör omvandlas till en permanent utbyggnad av högskolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringens förslag om tillfälliga utbildningssatsningar bör omvandlas till en permanent utbyggnad av högskolan
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommaruniversitetsplatser.
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommaruniversitetsplatser.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.