med anledning av prop. 1994/95:174 Vissa betygsfrågor m.m.
Motion 1994/95:Ub55 av Margitta Edgren m.fl. (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1994/95:174
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-04-07
- Bordläggning
- 1995-04-08
- Hänvisning
- 1995-04-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Hösten 1993 beslutade riksdagen om nya läroplaner och kunskapsrelaterat betygssystem för grundskolan och gymnasiet. Den socialdemokratiska regeringen föreslår nu en återställare till vad som gällde innan de nya läroplanerna och det nya betygssystemet infördes.
Konkurrenskomplettering av betyg
Propositionen vittnar om att regeringen inte fullt ut accepterat det nya kunskapsrelaterade betygssystemet eftersom regeringen för en argumentation som om vi fortfarande hade ett relativt betygssystem.
Vi anser därför att det finns skäl att påpeka att det nya kunskapsrelaterade betygssystemet infördes eftersom det fanns en bred enighet om att det relativa betygssystemet inte fungerade. Det saknade incitament för elever att lära sig mer och hade skapat en felaktig föreställning om att goda studieinsatser hos en elev på något sätt drabbade klasskamraterna -- ''femmorna kunde ta slut i en klass''.
Regeringen föreslår nu att den rätt att i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg, s k konkurrenskomplettering, under studietiden skall avskaffas. Det skall endast bli tillåtet att pröva för högre betyg än godkänd efter slutförd gymnasieutbildning, dvs sedan slutbetyg utfärdats.
Det fanns redan i det tidigare relativa betygssystemet en rätt att pröva för ett högre betyg inom gymnasieskolan men med en viss begränsning i rätten att använda ett nytt betyg i avgångsbetyg eller slutbetyg. Det i sin tur hade sin orsak i det grupprelaterade betygssystemets konstruktion. Detta systems mål var att nå ''en likartad betygssättning i alla ämnen'', enligt vilken ''betygsstegen anger elevernas ställning i förhållande till medelprestationen inom årskursen''. En komplettering av betyg i efterhand kunde inte sättas i förhållande till medelprestationen inom årskursen och därmed inte räknas in i slutbetygets medelvärde.
I det kunskapsrelaterade betygssystemet är emellertid betyget ett ''kvitto'' på vissa på förhand definierade kunskaper. Folkpartiet liberalerna anser att den verkliga nivån på kunskaperna skall dokumenteras i slutbetyget. Av det skälet anser vi det mycket märkligt att regeringen föreslår att elever skall kunna pröva för högre betyg men att dessa inte skall räknas in i slutbetyget. Den elev som genom konkurrenskomplettering visar att han/hon besitter högre kunskaper skall erhålla ett högre betyg och detta skall självklart räknas in i slutbetyget.
Regeringen anser dessutom att möjligheten att vid ett obegränsat antal tillfällen pröva för högre betyg riskerar att urholka betygssystemet. Betygen är som tidigare nämnts ett ''kvitto'' på vilka kunskaper eleven uppnått. Om en elev genom prövning visar att han/hon nått en högre kunskapsnivå och därmed erhåller ett högre betyg är det positivt för eleven att anstränga sig och därmed motiverande. Detta visar det nya betygssystemets kunskapsstimulerande effekt. Det kunskapsrelaterade betygssystemet urholkas inte när flera elever får bättre betyg eftersom det mäter elevens egen kunskapsutveckling. Alla i en klass kan få högsta betyg om de har kunskaper som motsvarar det betyget. Vi anser att regeringen har tänkt fel. Det var det relativa betygssystemet som urholkades när allt fler elever prövade för och nådde ett högre betyg.
Regeringen anser inte att det finns några skäl att i grundskolan förändra rätten till prövning. Så sent som hösten -94 uttalade riksdagen att rätten till konkurrenskomplettering inom grundskolan skall vara kvar. Vi anser precis som regeringen uttrycker det i propositionen att det är ''en demokratisk rättighet att man skall kunna reparera sina bristande kunskaper från skolan och därför kunna genomgå prövning för att få möjlighet att höja ett betyg''. Samma resonemang bör självfallet gälla i gymnasieskolan. Folkpartiet liberalerna avvisar därför regeringens förslag att betyg som tillkommit efter prövning för högre betyg än godkänd inte skall kunna räknas in i slutbetyget på gymnasiet.
Svenska som andraspråk
Regeringen föreslår att svenska som andraspråk skall ha en egen kursplan och betraktas som ett eget ämne i alla skolformer. Vidare föreslås att elev i gymnasieskolan och komvux med betyg både i svenska som andraspråk och i vanlig svenska skall få tillgodoräkna sig båda betygen samt att svenska som andraspråk skall vara ett alternativt kärnämne i gymnasieskolan.
Den nya läroplanen för grundskolan stärkte skolans och kommunens ansvar för att alla elever i grundskolan skall föras fram till godkända kunskaper i svenska. Därmed stärktes kravet på att sätta in extra resurser för de elever som riskerar att inte nå godkändnivån i svenska. Detta innebär en stor förändring inte minst för elever med annat modersmål än svenska. Dessa elever och deras föräldrar kan nu kräva att skolan tar sitt ansvar och ger dem den undervisning som krävs för att nå upp till kravet på baskunskaper i svenska.
Enligt grundskoleförordningen har invandrarelever rätt till undervisning i svenska som andraspråk. Det finns idag en samstämmig uppfattning bland lärare och språkpedagoger att elever med annat modersmål behöver en annan metodik/pedagogik i svenska än den som övriga elever får. Principen om mål- och resultatstyrning medför att kursplaner inte styr hur undervisningen bedrivs utan vilka mål som skall uppnås i olika ämnen. Vägen dit, dvs till minst godkänd, måste emellertid vara olika för varje elev. Riksdagen skall inte detaljreglera hur undervisningen skall läggas upp utan endast sätta kunskapsmål för elever i den svenska skolan.
Anledningen till att svenska som andraspråk inte fick egen kursplan i den nya läroplanen är att kursplanerna anger mål att sträva mot och mål att uppnå. Målet i svenska som andraspråk bör enligt folkpartiet liberalerna sättas lika högt för invandrarelever som för svenska elever. Målet är att alla elever skall kunna använda språket som verktyg för nyansrik kommunikation och eget lärande. Syftet med undervisningen i svenska som andraspråk är ytterst att eleven skall kunna gå över till den reguljära undervisningen i svenska.
Det finns elever i alla årskurser i grundskolan som har annat modersmål än svenska och en annan kulturbakgrund. Kunskapsnivån hos dessa elever varierar därmed stort. En del saknar helt kunskaper i svenska och en del har just börjat lära sig språket. Andra talar bra svenska men saknar kulturell förståelse eller saknar ännu möjlighet att använda svenska språket som ett redskap för att bearbeta information och självständigt skaffa sig mera och nya kunskaper. Att eleven talar bra svenska får därför inte användas som enda argument för att minska undervisningen i svenska som andraspråk. Den struktur som gäller för de andra kursplanerna kan inte användas för svenska som andraspråk och därmed kan utvärdering inte ske som i andra ämnen.
Utbildningsutskottet och riksdagen var överens i betänkandet 1989/90: UbU3 om att ''bristande kunskaper i svenska hos de studerande är ett stort problem inom vissa utbildningar i högskolan. Utskottet anser att villkoren för allmän behörighet inte bör knytas till svenska som andraspråk. Målet måste vara att allmän behörighet har samma innebörd för studerande med invandrarbakgrund som den har för övriga högskolestuderande.'' Vi står fast vid den bedömningen och anser inte att denna proposition gynnar elever med invandrarbakgrund i ett kunskapsintensivt arbetsliv, tvärtom riskerar den lura elever att tro att betyg i svenska som andraspråk räcker.
Folkpartiet liberalerna vill understryka att den undervisning som lärarna i svenska som andraspråk bedriver är av stor och central betydelse för våra invandrarelever och därmed skolan. Den lärarutbildning som leder fram till kompetens att undervisa i svenska som andraspråk är därför en förutsättning för att en god undervisning i svenska som andraspråk skall kunna bedrivas.
Folkpartiet liberalerna avvisar därför regeringens förslag att nu införa kursplaner för svenska som andraspråk i grundskolan och gymnasieskolan.
Regeringen föreslår dessutom att svenska som andraspråk skall bli ett kärnämne i gymnasieskolan och därmed ge allmän behörighet till högskolestudier.
Bristande kunskaper i svenska hos de studerande är som tidigare nämnts redan idag ett stort problem inom vissa utbildningar i högskolan. Villkoren för allmän behörighet bör därmed inte knytas till svenska som andraspråk. Folkpartiet liberalerna anser att målet för allmän behörighet måste ha samma innebörd för studerande med invandrarbakgrund som den har för andra högskolestuderande. Eftersom målen måste vara desamma för undervisning i svenska och svenska som andraspråk finns det heller ingen anledning att göra svenska som andraspråk till kärnämne.
Det föreligger dessutom en risk att vissa högskoleutbildningar inför särskild behörighet i svenska för vissa utbildningar. Elever med betyg från svenska som andraspråk kommer då att behöva komplettera genom att studera svenska på komvux.
Folkpartiet liberalerna avvisar således regeringens förslag om att göra svenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan.
Begreppen studieförberedande och yrkesförberedande
Regeringen föreslår att begreppen studieförberedande och yrkesförberedande inte längre skall användas. Folkpartiet liberalerna anser att detta förslag visserligen är av kosmetisk karaktär men att det finns en risk att de yrkesförberedande utbildningarna på detta sätt nedvärderas. Vi anser att det finns all anledning att lyfta fram de yrkesförberedande utbildningarna så att det klart framgår att dessa utbildningar förutom den allmänna behörigheten till högskoleutbildning ger en yrkesinriktad gymnasieutbildning som leder fram till en examen att vara stolt över. Vi anser därmed att det inte finns någon anledning att ändra benämningarna på de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa möjligheterna för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg,
2. att riksdagen avslår regeringens förslag om att betyg som tillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan,
3. att riksdagen avslår regeringens förslag att nu införa kursplaner för svenska som andraspråk i grundskolan och gymnasieskolan,
4. att riksdagen avslår regeringens förslag om att göra svenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighet inte bör knytas till svenska som andraspråk,
6. att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa benämningarna yrkesförberedande och studieförberedande på de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.
Stockholm den 7 april 1995 Margitta Edgren (fp) Conny Sandholm (fp) Ola Ström (fp)
Yrkanden (12)
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa möjligheterna för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa möjligheterna för elever att under studietiden i gymnasieskolan genom prövning höja ett minst godkänt betyg
- Behandlas i
- 2att riksdagen avslår regeringens förslag om att betyg som tillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan
- Behandlas i
- 2att riksdagen avslår regeringens förslag om att betyg som tillkommit genom konkurrenskomplettering inte skall räknas in i slutbetyget från gymnasieskolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen avslår regeringens förslag att nu införa kursplaner för svenska som andraspråk i grundskolan och gymnasieskolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen avslår regeringens förslag att nu införa kursplaner för svenska som andraspråk i grundskolan och gymnasieskolan
- Behandlas i
- 4att riksdagen avslår regeringens förslag om att göra svenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan
- Behandlas i
- 4att riksdagen avslår regeringens förslag om att göra svenska som andraspråk till kärnämne inom gymnasieskolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighet inte bör knytas till svenska som andraspråk
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att villkoren för allmän behörighet inte bör knytas till svenska som andraspråk
- Behandlas i
- 6att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa benämningarna yrkesförberedande och studieförberedande på de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.
- Behandlas i
- 6att riksdagen avslår regeringens förslag om att avskaffa benämningarna yrkesförberedande och studieförberedande på de olika nationella programmen inom gymnasieskolan.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.