med anledning av prop. 1995/96:76 Finansiering av tilläggsavgift för mjölkkvoter, m.m.
Motion 1995/96:Jo4 av Göte Jonsson m.fl. (m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1995/96:76
- Tilldelat
- Jordbruksutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-10-26
- Bordläggning
- 1995-11-06
- Hänvisning
- 1995-11-07
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Sverige har inom EU en mjölkkvot på ca 3,3 miljoner kg mjölk per år. Överskrids kvoten skall de producenter som bidragit till detta betala en tilläggsavgift för den mjölkmängd med vilken kvoten har överskridits. Avgiften uppgår till 115 procent av riktpriset på mjölk.
Normalt borde det ligga på näringens ansvar att styra produktionen inom givna ramar så att någon kostnad för tilläggsavgift inte uppstår. Genom en rad missgrepp från den socialdemokratiska regeringens sida har emellertid näringen inte givits någon möjlighet att ta detta ansvar.
Redan innan valet 1994 lade den borgerliga regeringen ett förslag till hur mjölkkvoterna skulle fördelas samt ett förslag till fri handel med mjölk- kvoter. Hade detta förslag antagits av riksdagen hade mjölkproducenterna redan i början av 1995 vetat vilka produktionsförutsättningar de hade att rätta sig efter. Dessutom hade de haft bättre möjligheter att omsätta kvoter.
Den nya socialdemokratiska regeringen rev dock upp detta förslag, vilket naturligtvis skapade osäkerhet bland mjölkproducenterna om de framtida villkoren. Ännu värre var att jordbruksministern dröjde mycket länge med att presentera ett eget förslag. Fortfarande i april 1995, då EU:s mjölkkvotår började, fanns inget beslut om mjölkkvoternas fördelning.
När jordbruksministern sent omsider presenterade sitt förslag innebar det ett dråpslag mot vissa mjölkproducenter. Beräkningssättet skiljde sig mot tidigare tankegångar så att kvoten blir mycket låg för de bönder som haft låg produktion med anledning av sjukdom i besättningen eller som gjort en ombyggnad eller en nyinvestering.
Förslaget innebar också att den slutliga fördelningen av kvoter kom att dröja mycket länge. Ännu under denna höst har därför osäkerheten om produktionsramarna funnits kvar.
I maj månad, då regeringens förslag om mjölkkvoterna behandlades av riksdagen, insåg moderaterna vilka problem förslaget skulle leda till. Därför föreslog moderaterna, tillsammans med folkpartiet, att jordbruksutskottet skulle ta ett utskottsinitiativ för att skynda på hanteringen av mjölkkvoterna och rätta till den felaktiga tillämpningen av miljöreglerna som skapat förseningen. Utskottsmajoriteten röstade dock mot förslaget.
När den slutliga fördelningen av mjölkkvoterna så småningom blir färdig, samt i väntan på att mjölkkvotsystemet inom EU ömsesidigt avvecklas, bör fri handel med mjölkkvoter införas i Sverige. På detta sätt undviks en del av de negativa effekterna med kvoterna. En fri kvothandel skulle underlätta för näringen att hålla sig inom de givna produktionsramarna och därmed minska risken för tilläggsavgift p g a överskriden kvot.
Genom fri kvothandel, under fri prissättning, kommer möjligheter att öppnas för en lokal handel med mjölkkvoter som inte är möjlig med nuvarande centralstyrda system. Mjölkproducenter kan överta kvoter av varandra. Överlåtandet kan ske till det pris de enskilda producenterna själva bestämmer.
I propositionen föreslår regeringen att skattebetalarna och Lantbrukarnas riksförbund gemensamt skall betala eventuell tilläggsavgift till EU om Sverige överskrider sin mjölkkvot. Regeringen föreslår vidare att statens an- del av eventuell tilläggsavgift skall betalas från anslaget B 11 Miljöersätt- ningar inom jordbruket, dvs EU:s miljöstöd.
Staten måste, som den agerat, ikläda sig ett ansvar. Det är då också tyvärr oundvikligt att det blir skattebetalarna som får bära kostnaden för regeringens misstag. I det nu aktuella fallet genom att avstå från angelägna insatser på miljöområdet.
Regeringens förslag bör dock kompletteras på en viktig punkt. Riksdagen bör nämligen särskilt uttala att beslutet att disponera medel från anslaget för miljöersättningar enbart skall vara en engångsföreteelse som inte får tjäna som exempel under kommande år. Miljöersättningen skall användas till miljöåtgärder och inte till något annat.
Det är viktigt att riksdagen gör denna markering. Annars kan beslutet att använda miljöanslaget till annat än miljöinsatser inverka negativt på Sveriges möjligheter att i framtiden fullt utnyttja hela den miljöersättning som Sverige förhandlat till sig enligt medlemskapsavtalet.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri handel med mjölkkvoter, 2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användande av medel från anslaget B 11 Miljöersättningar inom jordbruket.
Stockholm den 27 oktober 1995
Göte Jonsson (m)
Ingvar Eriksson (m) Carl G Nilsson (m) Eva Björne (m) Ola Sundell (m) Peter Weibull Bernström (m) Inger René (m) Anders G Högmark (m) Lars Björkman (m) Jan-Olof Franzén (m) Patrik Norinder (m)
Yrkanden (4)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri handel med mjölkkvoter
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri handel med mjölkkvoter
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användande av medel från anslaget B 11 Miljöersättningar inom jordbruket.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användande av medel från anslaget B 11 Miljöersättningar inom jordbruket.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.