med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar
Motion 1995/96:Ub1 av Carl-Johan Wilson (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1995/96:89
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-11-14
- Bordläggning
- 1995-11-15
- Hänvisning
- 1995-11-16
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I denna motion föreslås
att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas till riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av var barnet är folkbokfört samt att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas direkt till riksinternatskolor för elever, som rekryteras dit utan att vara barn till utlandssvenskar.
Elevgruppen utlandssvenska barn
I propositionen föreslås att statsbidrag ej längre skall betalas till riksinternatskolor för utlandssvenskars barn, som är folkbokförda i Sverige. I stället skall respektive hemkommun ges skyldighet att fördela resurser för sådana elever på samma sätt som om eleverna gick i en fristående skola.
Jag anser, att villkoren för statsbidrag till utlandssvenska barns skolgång skall formuleras så, att Sverige inte stöter bort de barn, som söker samhörighet med hemlandet genom att folkbokföra sig där. Om möjlighet till statsbidrag direkt till riksinternatskola påverkas av var utlandssvenskars barn är folkbokförda, kan det leda till att föräldrar söker undvika att deras barn folkbokförs i Sverige.
Riksskatteverket (RSV) har yttrat sig över den promemoria, som föregick propositionen. RSV påpekar, att folkbokföringsreglerna inte är ägnade att avgränsa elevgruppen utlandssvenska barn på det sätt som skulle bli följden om folkbokföringsort var avgörande för huruvida statsbidrag skall betalas direkt till den riksinternatskola vid vilken utlandssvensk elev undervisas.
Jag föreslår att statsbidrag även i fortsättningen skall kunna betalas till riksinternatskolor för barn till utlandssvenskar oberoende av barnets folkbokföringsort. Det bör riksdagen ge regeringen till känna.
Övriga elever
I propositionen markeras, att skolor - för att motverka isolering och främja elevernas sociala utveckling - inte bör vara inrättade för endast utlandssvenskars barn utan även ta emot andra elever i såväl internat som externat. Samtidigt föreslår regeringen i propositionen att statsbidrag ej längre skall betalas till riksinternatskolorna för andra än utlandssvenska elever.
Jag befarar, att den föreslagna ändringen av statsbidragsmöjligheterna kan få till följd att enbart barn från familjer med mycket goda ekonomiska förutsättningar kan rekryteras till riksinternatskolorna - utöver de elever, som uppfyller folkbokföringskriteriet för utlandssvenska barn. Det kan resultera i en icke önskvärd segregation för hela elevgruppen på riksinternatskolorna. Jag anser därför, att statsbidragsändringen inte stöder det av regeringen anförda syftet att vidgad rekrytering skall motverka isolering och främja elevernas sociala utveckling.
För de tre riksinternatskolorna har den egna regionen varit ett viktigt rekryteringsområde. Det har givit respektive skola förankring i bygden. Det har också i hög grad påverkat elevatmosfären på skolorna, som därigenom blivit mer "vanliga" än vad de hade varit om enbart elever ur gruppen utlandssvenska barn varit rekryteringsbas.
För en riksdagsledamot från Jönköpings län blir givetvis Grännaskolan referensobjekt. Jag vet, att Grännaskolan är ett mycket välkommet skolalternativ för elever i närregionen - Gränna och Visingsö i Jönköpings kommun samt Ödeshög och andra delar av Mjölby, Tranås och Motala kommuner.
Grännaskolans attraktionskraft framgår också av att elever från ett 30-tal kommuner nu studerar där.
De nuvarande statsbidragsreglerna - med möjlighet för Grännaskolan att direkt få sig tilldelad statsbidrag även för relativt lokalt rekryterade elever och andra elever som ej är utlandssvenskar - har stor betydelse för Grännaskolans möjlighet att med trygghet planera för fortsatt kvalitetsmedveten verksamhet. Personal, lokaler och utrustning är också anpassade för att tillgodose de förhoppningar om elevplats, som den hittillsvarande rekryteringen visar.
Jag är övertygad om att det för övriga riksinternatskolor kan anföras liknande argument.
Min slutsats blir, att statsbidrag även i fortsättningen bör betalas direkt till riksinternatskolor även för elever, som rekryteras dit utan att vara barn till utlandssvenskar. Det bör riksdagen ge regeringen till känna.
Omdöme och samsyn
Regeringen har tidigare markerat starkt stöd för riksinternatskolorna.
I proposition 1990/91:100, med dåvarande utbildningsminister Göran Persson som ansvarig, skriver statsrådet:
- Jag finner det utifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt att stöd i oförändrad omfattning får utgå fortsättningsvis till sådana skolor - t.ex. riksinternatet Grännaskolan.
Vid överläggning på utbildningsdepartementet så nyligen som den 11 jan 1995 med ordförandena i styrelserna för de tre riksinternaten och de skolornas skolchefer enades man om
1. att riksinternatskolorna med egen intagningsnämnd och antagning av elever året runt fyller en viktig funktion för framför allt utlandssvenska ungdomar - inte minst elever med miljöbytesskäl - men också för andra internatelever med skilda särskilda skäl. Av organisations- och integrations- skäl skall finnas externatelever i tillräcklig omfattning;
2. att man måste tillvarata de omfattande investeringar i lokaler och undervisningsmateriel som gjorts under ett stort antal år vid riksinternatskolorna, inte minst under de senaste åren, samt den kompetens hos personalen som byggts upp under en mycket lång tids erfarenheter av internatverksamhet och därtill anknuten utbildning;
3. att man måste slå vakt om de traditioner, som utvecklats vid riksinternatskolorna liksom den specifika kultur och natur där skolorna är belägna;
4. att man måste bevara de uppbyggda "broarna" mellan de internationella förhållanden som eleverna representerar och den genuint svenska identitet, som riksinternaten företräder.
För mig framstår det som naturligt att skolornas egenstatus hävdas även i fortsättningen. Det bör bland annat ske genom att riksinternatskolorna blir direktmottagare av statsbidrag för sina elever och inte genom att statsbidrag i reducerad mängd fördelas via de kommuner där eleverna är folkbokförda.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas till riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av var barnet är folkbokfört liksom för elever, som rekryteras utan att vara barn till utlandssvenskar.
Stockholm den 26 oktober 1995
Carl-Johan Wilson (fp)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas till riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av var barnet är folkbokfört liksom för elever, som rekryteras utan att vara barn till utlandssvenskar.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag även i fortsättningen skall betalas till riksinternatskola för barn till utlandssvenskar oberoende av var barnet är folkbokfört liksom för elever, som rekryteras utan att vara barn till utlandssvenskar.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.