med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar
Motion 1995/96:Ub2 av Alf Svensson och Inger Davidson (kds)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1995/96:89
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-11-14
- Bordläggning
- 1995-11-15
- Hänvisning
- 1995-11-16
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Regeringen föreslår i propositionen att utbildningsmöjligheter för utlandssvenska barn och ungdomar skall erbjudas i alla skolformer från och med årskurs 7 i grundskolan till och med gymnasieskolan. Statsbidrag skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följa eleven oavsett skolform. Inackorderingsbidrag skall också lämnas enligt reglerna för studiestöd. Samtidigt föreslås att den nuvarande regleringen för riksinternatskolor avskaffas med en övergångstid om längst fem år. Motivet anges vara ökad valfrihet för utlandssvenska elever samt att den nuvarande regleringen för riksinternatskolor är otidsenlig.
Den ökade internationaliseringen och inte minst Sveriges medlemskap i EU, kommer att innebära att allt fler svenskar av olika kategorier bosätter sig utomlands under längre eller kortare perioder. Vid rekrytering till tjänster med placering utomlands är frågan om barnens skolgång en av de viktigaste. Om familjerna tvingas leva åtskilda under längre perioder är tillgången till en skolmiljö där både utbildning och boende har hög kvalitet en förutsättning för att både ungdomarna och föräldrarna ska känna sig trygga. Eftersom behoven och önskemålen skiftar ser vi det som positivt att regeringen vill utöka valmöjligheterna för familjerna.
Förslaget om att under en femårsperiod avskaffa riksinternatskolorna avvisar vi däremot bestämt. Det går stick i stäv med de berörda ungdomarnas och föräldrarnas önskemål och också med regeringens uttalade målsättning att öka valfriheten. Den kompetens och erfarenhet som byggts upp under lång tid vid riksinternatskolorna, både när det gäller utbildning och boende, är mycket uppskattad av såväl föräldrar som elever. Ett beslut att avskaffa denna skolform utan att först grundligt undersöka vilka konsekvenser det skulle få för de berörda är oansvarigt. Att föreslå avveckling av det alternativ som idag är mest uppskattat rimmar dessutom dåligt med talet om valfrihet. Det ter sig vidare helt obegripligt att regeringen tycks anse att det i en tid då internationaliseringen kraftig tilltar Sverige inte skulle vara i behov av åtminstone tre riksinternat. Kristdemokraterna anser därför att staten även i fortsättningen bör sluta avtal med de tre riksinternatskolor som finns idag. Utformningen kan ske i direkta överläggningar med berörda skolor. Om ytterligare behov visar sig föreligga senare kan det bli aktuellt att sluta avtal med flera skolhuvudmän med tillgång till internatplatser.
Samtidigt bör möjligheten att välja andra skolformer och annat boende öppnas. Det sker genom att statsbidraget för elever utan hemkommun följer eleven och genom att inackorderingstillägget för samtliga utlandssvenska elever utbetalas direkt till målsman.
De tre skolor som idag fungerar som riksinternatskolor har en unik erfarenhet av att ta emot barn och ungdomar till föräldrar som arbetar utomlands. På internatskolorna bor eleverna i en hemlik miljö. Där finns vuxna som kan fungera som ställföreträdande föräldrar, och som väl känner de speciella förhållanden som dessa barn och ungdomar lever i. Där möter eleverna kamrater som befinner sig i en liknande situation och har liknande erfarenheter. Där får ungdomarna vänner att dela sina upplevelser med. Föräldrarna upplever en trygghet i detta arrangemang, en trygghet som är utomordentligt betydelsefull när deras arbetsuppgifter tvingar dem vara långt borta från sina barn. Personalen på riksinternatskolorna har vidare kunskap om olika länders skolsystem och särskilt de internationella skolornas uppläggning av undervisningen. Detta är viktigt då många av ungdomarna tillbringat den största delen av sin uppväxt utomlands och därmed fått utbildning i annat land, och ofta på någon internationell skola. Elevernas eventuella kunskapsluckor förstås och kan lättare fyllas genom riksinternatens särskilda erfarenhet på området.
Om riksinternatskolorna avvecklas kan stora svårigheter när det gäller utlandssvenska elevers boende förutses. Risken är att många som inte har möjlighet till inackordering i familj, eller när inackorderingen inte fungerar, tvingas till eget boende långt innan de är mogna för det.
Då efterfrågan på den speciella skolform som riksinternatskolorna erbjuder snarare kan bedömas komma att öka kan det inte på något sätt anses vara motiverat att upphöra med den verksamhet de bedriver.
Vi tillbakavisar propositionens påstående att de kommuner där dagens tre riksinternatskolorna finns får dubbelt statsbidrag. Skolorna får idag statsbidrag för undervisningen till samtliga elever, både internat- och externatelever. Dock kompenserar sig staten för detta bidrag genom att reducera bidraget till kommunen. Så är det t ex för Jönköpings kommun där Grännaskolan finns. Nästan alla externatelever på Grännaskolan kommer från Jönköpings kommun, vars statsbidrag därmed minskas med motsvarande elevvolym. Vi tillbakavisar regeringens förslag om att utbildningsbidraget för externatelever skall betalas via hemkommunen istället för som idag med statsbidrag. Hänsyn bör tas till riksinternatskolornas småskalighet, att de har intagning året runt, att de bedriver stödundervisning för utlandssvenska ungdomar. Dessa skäl motiverar att ett högre bidrag ges dessa skolor än övriga friskolor. Vid en sådan förändring som regeringen föreslår skulle t ex Grännaskolan förlora ca 2 miljoner kronor, vilket inte kan stödjas.
I regeringens tillväxtproposition (1995/96:25) betonas med all rätt utbildningens värde för att främja ekonomiska framsteg. Regeringens proposition om utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar (1995/96:89) måste betecknas som ett obegripligt avsteg från detta synsätt som onekligen drabbar en viss grupp av elever. Göran Persson visade samma klarsyn som i tillväxtpropositionen i regeringens proposition 1990/91:100 där han skriver: "Stöd till sådana skolor har utgått sedan mycket lång tid och utgör en förutsättning för skolans och därmed utbildningens existens. Jag finner det utifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt att stöd i oförändrad omfattning får utgå fortsättningsvis till sådana skolor."
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen avslår regeringens förslag om att regleringen för riksinternatskolor skall avskaffas efter en övergångstid om fem år, 2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att välja andra alternativ, 3. att riksdagen avslår regeringens förslag om att hemkommuner ges skyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever som väljer att gå på en riksinternatskola.
Stockholm den 10 november 1995
Alf Svensson (kds) Inger Davidson (kds)
Yrkanden (6)
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag om att regleringen för riksinternatskolor skall avskaffas efter en övergångstid om fem år
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag om att regleringen för riksinternatskolor skall avskaffas efter en övergångstid om fem år
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att välja andra alternativ
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att välja andra alternativ
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen avslår regeringens förslag om att hemkommuner ges skyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever som väljer att gå på en riksinternatskola.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen avslår regeringens förslag om att hemkommuner ges skyldighet att fördela resurser för icke utlandssvenska elever som väljer att gå på en riksinternatskola.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.