med anledning av prop. 1995/96:89 Utbildning i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar
Motion 1995/96:Ub4 av Beatrice Ask m.fl. (m, fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1995/96:89
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-11-14
- Bordläggning
- 1995-11-15
- Hänvisning
- 1995-11-16
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I propositionen skriver regeringen att utbildningsmöjligheterna i Sverige för utlandssvenska barn och ungdomar breddas och garanteras genom att ett statsbidragssystem som omfattar alla skolformer från och med årskurs 7 i grundskolan och gymnasieskolan eller motsvarande införs. Statsbidraget skall lämnas till anordnaren av utbildningen och följer den enskilde eleven oavsett skolform. Eleven skall vidare ges ett bidrag för inackordering.
Den nuvarande formen för riksinternatskola behålls under en övergångstid. Regleringen kommer att anpassas efter de regler som gäller för fristående skolor. En riksinternatskola skall kunna ta emot en elev från annan kommun. Kommunen är skyldig att betala ersättning på samma sätt som om eleverna gick i en fristående skola. Staten skall vidare träffa avtal om statsbidrag till riksinternatskolorna under övergångstiden liksom om formen för verksamheten.
Regeringen anför som skäl till förändringarna bl.a. avregleringen av skolsystemet samt en strävan mot ökad valfrihet som medför att utlandssvenska barn skall kunna fullfölja sin utbildning i andra skolor än riksinternatskolorna.
I propositionen berör regeringen kortfattat de ekonomiska konsekvenser som förslagen innebär för riksinternatskolorna och kommunerna. Trots att man kan få intrycket av att dessa konsekvenser är marginella, får de stora ekonomiska konsekvenser för berörda skolor och kommuner. Risken när man tar bort de regler och förordningar som gäller för riksinternatskolorna är också att dessa på sikt kommer att försvinna. Det är emellertid enligt vår uppfattning en olycklig utveckling för utlandssvenska barn, för barn i glesbygd och för de barn som är i behov av ett miljöombyte.
Departementspromemorian som ligger till grund för propositionen har varit ute på remiss. Samtliga remissinstanser är mer eller mindre kritiska till förslagen. I de flesta fallen är man starkt kritisk till de föreslagna förändringarna. Vi är förvånade över att regeringen inte har tagit någon hänsyn till de invändningar som förts fram mot förslagen eller förklarat varför invändningarna inte ansetts mer betydelsefulla. Vi frågar oss vad det är för mening med en remiss, när man ändå struntar i remissvaren? Det ligger nära till hands att tro att skälen till denna hantering är att socialdemokraterna redan bestämt sig för att avveckla riksinternatskolorna.
Ansvaret för utbildning för de utlandssvenska barnen är en nationell angelägenhet. Staten stöder de svenska utlandsskolorna. Staten har nu också ett direkt ansvar för den svenska utbildningen i Europaskolorna. I det perspektivet är det också rimligt att staten även i framtiden tar ett ansvar och har inflytande över riksinternatskolorna, Gränna, Sigtuna och Lundsberg, som i första hand är till för utlandssvenska ungdomar.
Sveriges fortlöpande internationalisering, den ökade konkurrensen, EU- medlemskapet, engagemanget i u-länder och behovet av att stärka Sveriges internationella konkurrenskraft gör, att vi i vårt land kommer att ha ett ökat behov av internatundervisning för elever, vars föräldrar under kortare och längre perioder arbetar utomlands. Av samma skäl har Sverige behov av att kunna erbjuda undervisning i internatform åt ett växande antal utländska ungdomar, som av olika skäl behöver gå i denna skolform. För att kunna svara mot dessa behov krävs, att det finns internatskolor av allsidig sammansättning och som har bredd och kvalitet i sitt utbud. I propositionen framhålls att elevunderlaget måste omfatta även andra ungdomar för att motverka isolering. Dagelever i första hand från den kommun där skolan ligger garanterar mångfald och öppenhet för skolan. Vi delar den uppfattningen. Därför är det viktigt att slå vakt om och utveckla riksinternatskolorna, i stället för att avveckla dem som regeringen nu indirekt föreslår.
En riksinternatskola får statsbidrag som omfattar bidrag till undervisning, elevhemsverksamhet och bidrag för utlandssvenskars barn. Dessa regler gäller idag för Gränna och Sigtuna. Lundsbergs skola fick ställning som riksinternatskola fr.o.m. juli 1994. Vid beslutet 1994 angav den dåvarande regeringen att skolan inte kunde räkna med statliga bidrag till internatverksamheten beroende på att beslutet fattats sent. Däremot skulle den borgerliga regeringen 1995/96 reglera ersättningen till Lundsberg för dess åtagande. Den socialdemokratiska regeringen negligerade detta och hänvisade i stället till översynen av riksinternatens ställning. Det är vår uppfattning att Lundsberg skall ha samma villkor och ersättning som de andra två skolorna, vilket medför att de skall ha ersättning för elevhemsverksamheten.
I propositionen föreslås att utlandssvenska elever i princip skall kunna välja skola och skolform. Vi delar den uppfattningen. Vi anser också att det är principiellt riktigt att en elev skall kunna välja en annan skola eller skolform. Det kan finnas släktingar, vänner etc. som eleven kan vara inackorderad hos. Däremot delar vi inte den uppfattning som regeringen tycks ha att ökade valmöjligheter skulle innebära att allt färre väljer en riksinternatskola. Det är inte heller önskvärt eftersom vi anser att elever med föräldrar utomlands bör ha tillgång till det sociala stöd som internaten ger om det inte kan ordnas på annat sätt.
På riksinternatskolorna finns elever som inte har möjlighet att åka hem under helgerna eller t.o.m. under hel termin. Det är under dessa omständigheter viktigt att eleverna då inte bara får möjlighet till inackordering med tillsyn utan även, såsom redan finns på de tre riksinternaten, väl inarbetade elevhem med en personal som är van vid elever från vitt skilda länder och miljöer. Personalen får ofta ersätta vårdnadshavarens roll som uppfostrare. Ett rikt utbud av fritidsaktiviteter utgör en integrerad del av ungdomarnas skoldag. Skola och fritid bildar en pedagogisk helhet. Därtill kommer den betydelse det har att riksinternaten tar emot elever från närområdet, vilket garanterar mångfald och öppenhet för skolan, men också utgör en förutsättning för att riksinternaten kan fungera som vanliga svenska skolor, vilket är grundtanken i att erbjuda utlandssvenska elever utbildning i Sverige.
Vi anser att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall erhålla ett schablonbidrag för internatelever. Bidraget skall innehålla ersättning för dels utbildningskostnaderna, dels internatkostnaderna. Ersättningsnivåerna skall fastställas av regeringen utifrån en bedömning av behovet av riksinternatplatser generellt och kostnaderna för dessa vid respektive skola. Det är emellertid viktigt att staten vid en sådan omläggning av bidragen tillser att de internatkostnader som idag ingår i den ersättning som gäller samtliga elever i huvudsak överförs till det nya internatbidraget.
I propositionen föreslås det att riksinternaten skall få bidrag för externateleverna enligt samma regler som gäller för fristående skolor. Mot bakgrund av det förslag som Friskoleutredningen presenterat och med tanke på den översyn som pågår vad avser fristående gymnasieskolor förefaller en sådan ordning inte möjlig att förorda. Vi föreslår istället att staten fastställer och lämnar bidrag per elev i grundskolan respektive på gymnasiets olika program direkt till dessa skolor. Nivån bör självfallet överensstämma med utbildningskostnaderna för internatelever. För att undvika att externatelevers hemkommuner ges "dubbelt statsbidrag" får en avräkning i kommunbidraget ske där så inte har gjorts.
För utlandssvenska elever som väljer utbildning i andra skolor bör ersättning till berörda skolor och inackorderingsbidrag ges enligt regeringens förslag.
Socialdemokraterna talar gärna och ofta om segregering när det gäller fristående skolor. Om riksdagen beslutar i enlighet med regeringens förslag får vi en reell segregering på de skolor som idag är riksinternatskolor. Kvar kommer det bara att finnas utlandssvenska elever och elever vars föräldrar har tjock plånbok.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen avslår regeringens förslag att avveckla utbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid om fem år i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet för utlandssvenskars barn, 3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandssvenskars barns rätt att välja skola, 4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkor som riksinternatskolorna i Gränna och Sigtuna, 5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag för externatelever.
Stockholm den 10 november 1995
Beatrice Ask (m) Ulf Melin (m) Margitta Edgren (fp) Conny Sandholm (fp)
Yrkanden (10)
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag att avveckla utbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid om fem år i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen avslår regeringens förslag att avveckla utbildningsformen riksinternatskola efter en övergångstid om fem år i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet för utlandssvenskars barn
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att riksinternatskolorna även i fortsättningen skall ha ersättning för undervisning och elevhemsverksamhet för utlandssvenskars barn
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandssvenskars barns rätt att välja skola
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandssvenskars barns rätt att välja skola
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkor som riksinternatskolorna i Gränna och Sigtuna
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Lundsbergs skola skall ha likvärdiga villkor som riksinternatskolorna i Gränna och Sigtuna
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag för externatelever.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag för externatelever.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.