med anledning av prop. 1996/97:22 Statliga stiftelser
Motion 1996/97:L6 av Andreas Carlgren m.fl. (c)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1996/97:22
- Tilldelat
- Lagutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1996-10-04
- Bordläggning
- 1996-10-08
- Hänvisning
- 1996-10-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Löntagarfondsfrågan präglades av djupgående politiska motsättningar, av en art som är mycket ovanliga för svensk politik. Mot den bakgrunden bör man se förslaget om att inrätta forskningsstiftelser som fyrklöverregeringen lade under förra mandatperioden och som riksdagen fattade beslut om. Därigenom avsattes cirka 18 miljarder kronor av löntagarfondsmedlen till elva olika forskningsstiftelser. Stiftelserna kom till för att utveckla och stärka forskningen i för Sverige viktiga och angelägna områden där svenskt näringsliv kan bli världsledande.
Elva stiftelser bildades i olika omgångar. Först bildades två stiftelser för strategisk respektive miljöstrategisk forskning. Därefter fick två högskolor stiftelseform; Chalmers tekniska högskola och Högskolan i Jönköping. Därefter bildades ytterligare sju forskningsstiftelser - KK-stiftelsen, stödjer kunskaps- och kompetensutveckling, Östersjöstiftelsen, Stiftelsen för inter- nationalisering av högre utbildning och forskning, Vårdal-stiftelsen, stödjer forskning inom vård och allergi, Stiftelsen innovationscentrum, Stiftelsen framtidens kultur samt Stiftelsen för internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds universitet.
Vill vi åstadkomma en hög tillväxt byggd på kompetens, då är forskningen nödvändig. Forskning och utbildning skapar konkurrenskraft, tillväxt och därmed nya arbetstillfällen. Fyrklöverregeringens politik innebar betydande överföring av medel till stöd för svensk forskning och forskarutbildning. Forskningsstiftelserna har redan haft en viktig roll för bland annat forskarutbildningen vid mindre och medelstora högskolor. Forskningsstiftel- serna har också inneburit förstärkning över i princip hela forskningsfältet, men i väsentlig grad har resurserna ökat främst inom miljöforskning, vårdforskning, probleminriktad naturvetenskaplig-teknisk forskning och samhällsforskning. Ett viktigt motiv bakom inrättandet av forskningsstiftel- serna var att öka mångfalden. Stiftelserna har bidragit till att skapa fler av varandra oberoende forskningsfinansiärer. Det har ett värde i sig att på det sättet skapa mångfald även ifråga om de medel som härrör från den offent- liga ekonomin. Genom att sprida makten över forskningsmedlen ges forskare möjlighet att söka medel ur flera, av varandra oberoende, finansierings- källor.
Ur såväl politisk som rättslig synvinkel hade det varit att föredra att frågan om makten över forskningsstiftelsernas medel inte hade förelagts riksdagen ännu en gång. Förändringar i stiftelselagen av det slag regeringen föreslår är olämpliga med hänsyn till vikten av tilltro till stiftelseinstitutet. Det är dock värt att notera att Lagrådet i sitt remissvar säger sig "visa förståelse för de rättspolitiska skäl som ligger bakom förslaget". Stiftelselagens grund- läggande krav får dock ej undergrävas. Principen om stiftelsers fristående roll och självständiga förvaltning av stiftelsemedel måste även fortsättnings- vis hävdas. Därför kan propositionens långtgående förslag vad gäller föränd- ringar i stiftelselagen inte accepteras.
Lagrådet har i sitt yttrande med anledning av lagutskottets remiss uttalat att det inte vill motsätta sig att det aktuella förslaget genomförs. Detta uttalande innebär inte ett oreserverat tillstyrkande till regeringens förslag. Att regeringens förslag, enligt Lagrådets mening, inger betänkligheter har Lagrådet uttalat i såväl yttrandet över den första lagrådsremissen som i den remiss lagutskottet begärde.
Forskningen är en verksamhet som är av långsiktig natur, därför bör inte inriktningen ändras vid varje regeringsskifte. Från Centerpartiets sida avvisar vi regeringens förslag så som det nu föreligger, men är däremot beredda att utveckla formerna för stiftelsernas verksamhet, så att den på bästa sätt kommer forskningen till godo.
Centerpartiet föreslår en vidareutveckling av formerna för hur man utser styrelserna i forksningsstiftelserna. Representanterna utses genom självför- nyelse, dvs. styrelseledamöterna beslutar själva om eventuell förlängning av sina mandat respektive utser nya ledamöter. Styrelsernas legitimitet skulle stärkas, inte minst i forskarvärlden, om de istället utsågs genom en ordning som liknar forskarråden där regeringen utser ordföranden och tre andra ledamöter. Forskarsamhället representeras i sin tur av sju ledamöter som väljs av en elektorsförsamling, vars ledamöter i sin tur är valda av berörda fakultetskollegier.
Regeringen bör enligt vår mening initiera samarbete med forsknings- stiftelserna i syfte att genom en överenskommelse avtala om att övriga ledamöter ska utses enligt en ordning som har förordningen om elektors- församling vid forskningsråden (SFS 1979:728) som förebild. Då forsknings- stiftelsernas verksamhetsområde är olika sektorer är det rimligt att även företrädare för dessa sektorer ska ha representation i stiftelserna. Vad som ovan sagts om att regeringen ska initiera samtal om val till styrelse i forskningsstiftelserna bör ges regeringen tillkänna.
Härutöver föreslår vi en förändring i stiftelselagen som ger regeringen rätt att utse en minoritet av ledamöterna. Ett sådant ingrepp i stiftelselagen måste dock vara så litet som möjligt. En förändring får inte vara mer omfattande än vad som oundgängligen krävs för att uppnå det syfte som avses, dvs. att ge regeringen möjlighet att utse några ledamöter.
Regeringens förslag till lagändring berör 6 kap 1 § första stycket punkterna 2-9. Punkterna 2, 3 och 5-9 avser förmögenhetsplacering, beslutsförhet och omröstning i styrelsen, arvode, räkenskaper, revision m.m. Enligt vår mening finns det ingen anledning att propositionens föreslagna lagändring även ska omfatta dessa regler. För att uppnå vad vi avser räcker det att beröra paragrafens fjärde punkt. Övriga punkter bör lämnas utanför lagstiftnings- åtgärder.
Vad gäller paragrafens fjärde punkt så behöver den endast i begränsad mån beröras för att uppnå det ovan nämnda syftet. Enligt vår mening kan det, som vi avser, tillgodoses genom att högst en tredjedel av styrelsens ledamöter kan utses och entledigas av regeringen. Om regeringen ges obegränsad rätt att förfoga över föreskrifterna om styrelsernas sammansättning kan i praktiken stiftelsernas självständighet allvarligt äventyras. I ett läge där starka politiska motsättningar har uppkommit kan det befaras att en sådan föreskrift om styrelsernas sammansättning skulle kunna medföra att varje regeringsskifte kan få genomgripande följder för stiftelserna. Detta strider mot grundtanken med stiftelseinstitutet.
Enligt vår uppfattning bör den minst ingripande förändringen i stiftelselagen utformas enligt följande. En ny paragraf i 6 kap stiftelselagen bör införas. Innebörden av denna regel bör vara att regeringen oberoende av andra bestämmelser i stiftelselagen ska kunna utse och entlediga högst en tredjedel av styrelsens ledamöter.
Regeringen skriver i forskningspropositionen att medelstilldelningen till forskningen kan ske under förutsättning att staten får kontroll över forskningsmedlens medel. Detta är ett i grunden felaktigt resonemang. Inte heller regeringens långtgående ingrepp leder till en så pass hård kontroll. Inga garantier kan uppställas för att stiftelsernas medel ska ingå som en del i finansieringen av de forskningsmedel som anvisas i statsbudgeten. Det är enligt vår mening istället en bättre väg att åstadkomma samarbete mellan forskningsstiftelserna och de statliga forskningsråden. På så vis kan stiftelsemedel komma forskning till godo, som hittills betalats med statliga medel, utan att stiftelsernas oberoende ställning rubbas. Regeringen bör ta initiativ till sådana överläggningar med stiftelserna. En möjlighet är att forskningsberedningen får ansvar för detta samarbete.
Ur demokratisk synpunkt är det av betydelse att forskningsstiftelsernas verksamhet och förvaltning är öppen och att regeringen har insyn i denna. Det ligger även i stiftelsernas intresse att verksamheten sker under största möjliga insyn. Riksdagen bör enligt vår mening uttala att regeringen bör inleda samtal med forskningsstiftelserna i syfte att åstadkomma största möjliga öppenhet i stiftelsernas verksamhet.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av forskningsstiftelsernas styrelser i enlighet med de principer som gäller för forskningsråden,
2. att riksdagen med avslag på regeringens förslag beslutar om sådan ändring i stiftelselagen (1994:1220) att en ny 6 kap. 4 a § föreskrivs med följande lydelse: För en stiftelse som har bildats av staten får regeringen oberoende av andra bestämmelser i denna lag besluta om sådan ändring av stiftelseförordnandet, att högst en tredjedel av styrelsens ledamöter får utses och entledigas av regeringen eller förvaltningsmyndighet under regeringen,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete gällande forskningsstiftelsernas medel och över statsbudgeten finansierade forskningsmedel,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringen och forskningsstiftelserna i samverkan bör verka för största möjliga öppenhet i stiftelsernas verksamhet.
Stockholm den 4 oktober 1996
Andreas Carlgren (c)
Marianne Andersson (c) Marie Wilén (c) Erik Arthur Egervärn (c) Margareta Andersson (c) Karin Israelsson (c)
Gotab, Stockholm 1996
Yrkanden (8)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av forskningsstiftelsernas styrelser i enlighet med de principer som gäller för forskningsråden
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av forskningsstiftelsernas styrelser i enlighet med de principer som gäller för forskningsråden
- Behandlas i
- 2att riksdagen med avslag på regeringens förslag beslutar om sådan ändring i stiftelselagen (1994:1220) att en ny 6 kap. 4 a § föreskrivs med följande lydelse: För en stiftelse som har bildats av staten får regeringen oberoende av andra bestämmelser i denna lag besluta om sådan ändring av stiftelseförordnandet, att högst en tredjedel av styrelsens ledamöter får utses och entledigas av regeringen eller förvaltningsmyndighet under regeringen.
- Behandlas i
- 2att riksdagen med avslag på regeringens förslag beslutar om sådan ändring i stiftelselagen (1994:1220) att en ny 6 kap. 4 a § föreskrivs med följande lydelse: För en stiftelse som har bildats av staten får regeringen oberoende av andra bestämmelser i denna lag besluta om sådan ändring av stiftelseförordnandet, att högst en tredjedel av styrelsens ledamöter får utses och entledigas av regeringen eller förvaltningsmyndighet under regeringen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete gällande forskningsstiftelsernas medel och över statsbudgeten finansierade forskningsmedel
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete gällande forskningsstiftelsernas medel och över statsbudgeten finansierade forskningsmedel
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringen och forskningsstiftelserna i samverkan bör verka för största möjliga öppenhet i stiftelsernas verksamhet.
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringen och forskningsstiftelserna i samverkan bör verka för största möjliga öppenhet i stiftelsernas verksamhet.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.