med anledning av prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro
Motion 1998/99:Kr32 av Birgitta Sellén (c)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1998/99:115
- Tilldelat
- Kulturutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-05-25
- Bordläggning
- 1999-05-26
- Hänvisning
- 1999-05-27
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Ungdomar är mer kapabla än vad regeringen tror
Ungdomspolitiken borde i högre grad ta sin utgångspunkt i att ungdomar vill och är kapabla att ta ansvar för sig själva och för andra. Det är endast genom att se ungdomar som fullvärdiga medborgare, med samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare, som ungdomars ställning i samhället ytterligare kan stärkas. Det innebär också att den sammanblandning av stat och samhälle som sker i propositionen är djupt olycklig. Enligt Centerpartiets uppfattning bör en statlig ungdomspolitik syfta till att ungdomar ges ökat utrymme i ett stärkt civilt samhälle.
Vad gäller de av regeringen föreslagna målen för ungdomspolitiken, mer konkret, så anser Centerpartiet att de är alltför långtgående och samtidigt alltför otydliga. Staten tar på sig ett stort ansvar genom att sätta upp ambitiösa och långtgående mål. Det går inte att bortse från risken för att de av regeringen ej preciserade, konkreta målen kommer att innebära en långt- gående reglering av t.ex. kommunernas verksamhet och begränsa möjlig- heten till flexibla lokala lösningar. Samma invändning går även att anföra mot att regeringen menar att politiken bör utformas på ungdomars egna villkor. Detta förefaller svårförenligt med fixerade statliga mål för politiken. Enligt Centerpartiets uppfattning är det mer logiskt att styra politiken med riktlinjer.
En vidareutveckling av ungdomspolitiken bör i stället syfta till att skapa utrymme för ungdomar att ta ansvar, var för sig och tillsammans, för sin omgivning. Därför bör ungdomspolitiken även framgent styras genom de riktlinjer som fram till nu gällt, nämligen:
1. De offentliga insatserna för ungdomar bör i första hand vara stödjande och bygga på ungdomars, föräldrars och andra närståendes engagemang.
2. Åtgärder inom olika områden skall präglas av en helhetssyn på ungdomars situation och utgå från ett ungdomsperspektiv.
3. Alla ungdomar skall ha rätt till goda uppväxtvillkor som tillgodoser både behovet av trygghet och av personlig utveckling.
4. Ungdomar skall ges goda förutsättningar att etablera sig som vuxna och göra egna val.
5. Ungdomars personliga ansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet och inflytande skall främjas.
6. Myndigheter och organisationer bör i ökad utsträckning samverka i ungdomspolitiska frågor. Engagemanget inom den ideella sektorn skall tas tillvara.
Vad som ovan anförts om riktlinjer för ungdomspolitiken bör, med avslag på regeringens förslag till mål, ges regeringen till känna. Avslås detta bör målen i stället kompletteras med ett mål om att ungdomspolitiken ska ge större förutsättningar för ungdomar att själva och i samverkan med det omgivande samhället ta ansvar för sin egen och för det omgivande samhällets utveckling.
Inflytande, delaktighet och MAKT
Det är anmärkningsvärt att regeringen väljer att bortse från begreppet "makt", vilket den ungdomspolitiska kommittén föreslagit, då den presenterar förslag till mål för ungdomspolitiken. Inflytande och delaktighet är viktigt, men verkligt inflytande måste rimligen också innebära makt att påverka, makt att förändra.
Ett av de grundläggande problemen med det brukarinflytande som genomförs på många håll är att det just handlar om inflytande och inte om att fatta de avgörande besluten. Ungdomar, liksom andra medborgare, måste känna att de har ett avgörande inflytande över hur viktiga beslut som berör deras vardag fattas. Ett sådant synsätt lägger grunden för att göra skolor och fritidsgårdar självstyrande, för att ge de boende i kvarteret sista ordet om den fysiska planeringen eller för att låta ungdomar tillsammans bestämma hur de resurser som avsatts för kultur ska användas.
Svaren från Ungdomspolitiska kommitténs kampanj "Vad tycker du?" indikerar också detta. Bristen på makt och avgörande inflytande märks i traditionella organisationer likaväl som i kontakten med myndigheter.
En nationell ungdomspolitik måste syfta till att maktfrågor blir belysta i allt politiskt beslutsfattande och att ungdomars rätt, inte bara till inflytande, utan till att dela makten fastslås. Detta bör ges regeringen till känna.
Vad gäller delaktigheten i samhället för alla ungdomar är det värdefullt att regeringen vill öka kunskapen om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund. Centerpartiet instämmer i detta, men vill framhålla att många av de farhågor regeringen ger uttryck för också gäller pojkar med samma bakgrund. Det har de senaste åren uppmärksammats att pojkar med invandrarbakgrund ofta får svårigheter såväl med kulturell tillhörighet som sin egen självbild. Ett uppdrag till Integrationsverket måste syfta till att öka kunskapen om alla ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund och hur deras ställning i samhället kan stärkas. Motsvarande uppdrag bör ges till Skolverket mot bakgrund av de rapporter som uppmärksammats om resulta- ten i skolan för elever med invandrarbakgrund. Detta bör ges regeringen till känna.
Delaktighet i lokalt beslutsfattande
Den viktigaste arenan för beslut som rör medborgarnas vardag, och därmed ungdomarnas vardag, är kommunen. I denna fattas beslut om fritidshem, skola, kultursatsningar, lokalt aktivitetsstöd och mycket annat. En huvuduppgift för att öka delaktigheten är därmed att förnya det lokala beslutsfattandet, så att medborgare har insyn och inflytande på det lokala beslutsfattandet.
Det måste i sammanhanget framhållas att ungdomsråd inte nödvändigtvis är den bästa vägen att säkra ungdomars delaktighet i det lokala besluts- fattandet. En viktig möjlighet är, som vi anfört ovan, att flytta faktisk besluts- makt till grupper av ungdomar.
Delaktighet, inflytande och makt är inte en fråga som endast berör ungdomar. Centerpartiet avser att återkomma till frågan om förnyelse av den lokala demokratin i motioner under hösten 1999.
Arbete och trygghet
Grunden till den egna tryggheten står att finna i möjligheten att försörja sig genom eget arbete. Det är därför mycket oroväckande att ungdomar fortfarande har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Den ekonomiska krisen under 1990- talet har vidare bidragit till att många av de unga som tog sig in på arbetsmarknaden i slutet av 1980-talet och början av 1990-talet slogs ut igen, då de ofta stod längst bak i turordningarna. Bortsett från de personliga tragedier som blir följden av detta riskerar samhället som helhet att hamna i en brydsam situation, då stora delar av arbetskraften kommer att gå i pension de närmaste decennierna. Det finns skäl att misstänka att regelverken på arbetsmarknaden hänger samman med svårigheterna att få arbeten. Regeringen bör därför initiera en översyn av arbetsmarknadens regelverk syftande till att underlätta för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna.
En av orsakerna till den marginalisering regeringen beskriver står att finna i att unga har mycket svårt att ta sig in i de trygghetssystem som i första hand är anpassade efter de villkor som gällde då deras föräldrar tog steget ut i arbetslivet. Utan möjlighet att ta sig in i de generella system som finns, hänvisas allt fler ungdomar till socialbidrag och tillfälliga åtgärder. Center- partiet återkommer till frågan i samband med behandlingen av proposition 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets.
Boende
Dagens ungdomar har växt upp i ett samhälle med världens högsta bostadsstandard och världens största boyta per person. Många varken kan eller vill betala priset för denna lyx, vare sig via hyran eller indirekt via subventioner. Regeringen skriver i propositionen att ett delmål för att underlätta för ungdomar att leva ett självständigt liv kan vara att göra det lättare att skaffa bostad. Det är inte tillräckligt.
Enligt Hyresgästernas Riksförbund saknade för några år sedan 160 000 unga människor i åldern 20-27 år egen bostad. Även om det råder stora regionala skillnader är förhållandet oacceptabelt. Det måste bli billigare för ungdomar att skaffa egen bostad. En översyn bör därför göras av regler inom byggområdet syftande till enklare regler som kan ligga till grund för byggandet av billigare bostäder och därmed ökad valfrihet i boendet för unga. I samband med detta bör också regler syftande till en förbättrad konkurrens inom byggsektorn belysas. Detta bör ges regeringen till känna.
Informationsteknik
Regeringen konstaterar i rubrikform att tillgång till information ger makt. Det är riktigt. Frågan är dock om det är tillräckligt att för detta initiera IT i skolan och Ungdomskanalen, vilka båda beskrivs i propositionen. De flesta beslut av avgörande betydelse för människors vardag, också för ungdomar, fattas i kommunerna. Det förefaller därför rimligt att överläggningar tas upp med kommunerna för att se över på vilket sätt kommunal information görs tillgänglig och hur kommunala beslutsfattare är tillgängliga för kommunikation. Detta bör ges regeringen till känna.
I detta sammanhang finner Centerpartiet det också värt att notera att Ungdomskanalen ska innehålla möjligheter för alla ungdomar att få en egen e-postadress och möjlighet att bygga upp en egen hemsida. Det måste anses anmärkningsvärt att statliga myndigheter på detta sätt tar på sig uppgifter som hanteras av ett flertal företag inom den privata och konkurrensutsatta sektorn, såväl i Sverige som i andra länder. Det är knappast bristen på tillgång till e-postadresser och möjligheter att lägga upp hemsidor som utgör det stora problemet vad gäller IT-användning i Sverige i dag.
Centerpartiet välkomnar satsningar på IT i skolan. Vi har i andra sammanhang fört fram kritik mot hur satsningen utformas vad gäller stödet till utbyggnaden av infrastrukturen och avstår från att nu upprepa vår åsikt i detalj.
Infrastrukturen är en avgörande faktor för en ökad användning av IT i hela samhället. Mot den bakgrunden har Centerpartiet i riksdagen förordat (mot. 1998/99:T808) att staten tar ansvar för att ett finmaskigt fibernät till hushållen och företagen byggs. Det skulle vara ett viktigt steg för att skapa ökad tillgänglighet i alla samhällsgrupper, inte minst för många ungdomar, som ofta har små möjligheter att betala höga avgifter för Internetanvändning. Regeringen har i sammanhanget intagit en alltför passiv attityd.
Utbildning
Få, om en ens några, frågor är av så avgörande betydelse för ungdomars framtid som utbildning. Att ge alla ungdomar en god grund att stå på är därmed en av statens viktigaste uppgifter.
Centerpartiet har upprepade gånger lyft fram frågan om en utbildnings- garanti för att ge ungdomar och unga vuxna upp till 25 års ålder rätt att slutföra en avbruten gymnasial utbildning. Vi noterar i utvecklingsplanen för skolan att regeringen nu avser överväga en förstärkt rätt att fullfölja den gymnasiala utbildningen, varför vi nu avstår från att upprepa våra tidigare yrkanden.
I en partimotion hösten 1998 har Centerpartiet presenterat förslag till en skola som ger godkända kunskaper (1998/99:Ub227). I motionen framförs bl.a. att varje skola bör bli mer självstyrande och ha en lokal styrelse med lärare, föräldrar och elever. Vi menar också att det omgivande samhället bör vara representerat i en sådan styrelse.
Övergången till högre utbildning bör underlättas. Ett av de viktigaste redskapen för att öka rekryteringen och motverka den sociala snedrekryte- ringen är ett nytt studiemedelssystem. Centerpartiet menar att ett nytt studiemedelssystem bör bestå av lika delar bidrag och lån, vilket framförts i en partimotion hösten 1998 (1998/99:Ub706). Vi har också i riksdagen krävt en studiesocial utredning för att se över studenternas sociala situation som helhet.
Då yrkandena nyligen behandlats i riksdagen avstår vi från att upprepa dem här.
Fritid och kultur
Idrottsrörelsen är den enskilt största folkrörelsen i Sverige. Mer än två tredjedelar av alla barn är med i en idrottsförening under en viss tid. De tillbringar då den överlägset största delen av sin organiserade fritid i en idrottsanläggning. Idrotten blir härigenom, näst efter hemmet och skolan, den viktigaste uppfostringsmiljön för många barn och ungdomar.
Idrotten når emellertid inte alla ungdomar, men det gör skolan. Före- byggande hälsovård i form av ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för samhällsekonomin eftersom framtida vårdkostnader kan minskas. Det är också till stor nytta för den enskilde individen, som förhoppningsvis ökar sitt välmående och kanske slipper sjukdomar som annars är att relatera till bristande motion. Det är också allmänt accepterat att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. Centerpartiet har mot denna bakgrund presenterat förslag i en motion till riksdagen (mot. 1998/99:Kr27) för att stärka ungdomars idrott och idrotten i skolan.
Det är glädjande att regeringen nu ser behovet av en särskild satsning på att stödja och stimulera utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter, vilket Centerpartiet tidigare krävt i motioner till riksdagen. Det bör framhållas att det är viktigt att dessa satsningar sker över hela landet. Tillgången till ett rikt och varierat kulturutbud, positiva erfarenheter och minnen är viktiga faktorer då unga familjer så småningom väljer boende. I sammanhanget vill vi framhålla att det är viktigt att satsningar på ung kultur verkligen tar hänsyn till de prioriteringar ungdomar själva gör. Det finns starka tecken som tyder på att ungdomar i dag i högre grad än tidigare prioriterar temporära evenemang av typen film- eller musikfestivaler framför traditionella institutioner.
Stödet till ungdomspolitiken
Det är bra att regeringen genom värdeautomaterna vill öka stödet till ungdomsverksamhet. Dock finns anledning att vara vaksam inför den matematik som ligger till grund för påståendet. I dag ger 4 000 värdeautomater ett överskott på 59 miljoner kronor. Ytterligare 3 000 värdeautomater planeras. Enligt regeringen blir då det förväntade överskottet 250 miljoner kronor, vilket kan ifrågasättas. Det förefaller därför rimligt att utgå från att, som regeringen föreslår, avsätta 20 % av vinsten till ungdomsverksamhet; dock bör ett minimibelopp fastställas på 50 miljoner kronor. Detta bör ges regeringen till känna.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen med avslag på regeringens förslag till mål för ungdomspolitiken ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för densamma,
2. att riksdagen, vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare mål för ungdomspolitiken,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nationella ungdomspolitiken skall syfta till att belysa maktfrågor,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till Integrationsverket och Skolverket om att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av arbetsmarknadens regelverk,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av reglerna inom byggområdet,
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med kommunerna om tillgången till kommunal information,
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till ungdomspolitiken.
Stockholm den 25 maj 1999
Birgitta Sellén (c)
Margareta Andersson (c) Sofia Jonsson (c) Agne Hansson (c) Erik Arthur Egervärn (c) Marianne Andersson (c)
Yrkanden (16)
- 1att riksdagen med avslag på regeringens förslag till mål för ungdomspolitiken ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för densamma
- Behandlas i
- 1att riksdagen med avslag på regeringens förslag till mål för ungdomspolitiken ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för densamma
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen, vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare mål för ungdomspolitiken
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen, vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare mål för ungdomspolitiken
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nationella ungdomspolitiken skall syfta till att belysa maktfrågor
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nationella ungdomspolitiken skall syfta till att belysa maktfrågor
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till Integrationsverket och Skolverket om att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till Integrationsverket och Skolverket om att öka kunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av arbetsmarknadens regelverk
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av arbetsmarknadens regelverk
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av reglerna inom byggområdet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av reglerna inom byggområdet
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med kommunerna om tillgången till kommunal information
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med kommunerna om tillgången till kommunal information
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till ungdomspolitiken.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till ungdomspolitiken.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.