med anledning av prop. 1999/2000:78 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m.
Motion 1999/2000:T14 av Per-Richard Molén m.fl. (m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Proposition 1999/2000:78
- Tilldelat
- Trafikutskottet
Händelser
- Inlämning
- 2000-04-05
- Bordläggning
- 2000-04-06
- Hänvisning
- 2000-04-07
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
1 Inledning
Propositionen 1999/2000:78 Ändrad verksamhet för SJ m.m. där "m.m." behandlar transportpolitiska frågor av skiftande slag. Statens järnvägar föreslås ombildas från affärsverk till aktiebolag för att bättre kunna fungera som en aktör som tillhandahåller järnvägstrafik.
Moderata samlingspartiet har länge arbetat i denna riktning och vill understryka vikten av att inom en inte alltför lång framtid privatisera dessa bolag.
Propositionen behandlar även frågorna kring spåranläggningar, fordons- försörjning och övriga gemensamma funktioner inom järnvägstrafiken.
Slutligen rapporterar regeringen om sitt transport- och näringspolitiska program för svensk åkerinäring.
När regeringen i propositionen betecknar den för Sverige så viktiga åkerinäringen för "m.m" är det för oss uppenbart att regeringen inte prioriterar arbetet att få till stånd bättre spelregler på denna marknad. Det finns med andra ord en uppenbar risk för att den svenska åkerinäringen utflaggas och att utländska åkare stärker sin position.
2 SJ:s trafikeringsrätt
I propositionen påpekas att enligt förordningen om statens spåranläggningar har SJ alltid trafikeringsrätt för persontrafik på stomnätet och bedriver med stöd av den rätten sådan interregional persontrafik om den kan ske på kommersiella grunder.
SJ:s absoluta trafikeringsrätt ger SJ monopol på persontrafik på alla lönsamma järnvägslinjer. Förutom detta har SJ möjlighet att dels bedriva, med upphandlad trafik, parallell konkurrerande trafik, dels återta trafikeringsrätten efter det att avtalstiden för upphandlad trafik löpt ut. Detta genom att hävda att trafiken åter kan bedrivas på kommersiella grunder.
Regeringen är medveten om att detta förhållande hindrar nya aktörer från att våga göra satsningar inom järnvägssektorn. Samtidigt finner regeringen det angeläget att finna nya trafiklösningar och anser att en förändring av förordningen beträffande trafikeringsrätten bör genomföras.
I december 1998 beslöt regeringen att överlåta trafikeringen av Västkustbanan till Sydvästen AB. Sydvästen inledde trafikeringen den 10 januari i år, men redan efter en vecka beslutade regeringen att kontraktstiden skall inskränkas till ett år utan någon möjlighet till förlängning. Därefter skall SJ få tillbaka trafikmonopolet.
Regeringens beslut har skapat stor oro bland tågentreprenörerna i Sverige. Det inträffade påverkar inte enbart benägenheten hos seriösa entreprenörer att lägga anbud på trafikering i Sverige, utan minskar också motiven för att genomföra marknadsinvesteringar i persontrafiken.
Det finns behov av att vinna över både pendlare och affärsresenärer från bil till tåg. Men man kan fråga sig hur man skall kunna locka nya resandegrupper till persontrafiken om det saknas motiv att genomföra marknadsinvesteringar.
Vi anser det inte tillräckligt att SJ:s trafikeringsrätt inskränks i enlighet med propositionens intentioner. De fördelar som konkurrensutsatt järn- vägstrafik ger ökar om konkurrensen inte begränsas till att omfatta endast olönsamma linjer. Därför måste SJ:s monopol, enligt vår mening, avskaffas helt och konkurrensutsättningen således omfatta även i dag lönsam järn- vägstrafik. En uppfattning som även delas av flertalet remissinstanser.
Regeringen bör därför snarast återkomma med förslag att konkurrens- utsätta persontrafiken på alla järnvägslinjer. Avtalstiderna bör därmed vara minst fem år med möjlighet till förlängning genom optionsavtal.
Möjligheten för SJ att med automatik återfå trafikeringsrätten på de järnvägssträckor som upphandlats före 2001, bör analogt med ovanstående upphävas och trafiken prövas i ny upphandling.
3 Fordonsförsörjning
Möjligheten till ökad konkurrens på det svenska järnvägsnätet kommer att öka om fler järnvägsoperatörer konkurrerar på likvärdiga villkor om trafiken. Tillgången till rullande materiel är i detta sammanhang en strategisk resurs. Med de korta avtalstider som hitintills gällt har det för de företag som vunnit anbudsupphandlingen varit otänkbart att köpa eller hyra vagnar och lok på en öppen marknad. Med något undantag har alla operatörerna hyrt in "överskottsmateriel" från SJ. Hyrespriserna fanns angivna i det anbudsunderlag som tillhandahölls av regeringens förhandlingsman och var således lika för alla anbudsgivare. Det får emellertid anses otillfredsställande att SJ, utan att närmare ange sitt självkostnadspris, genom sina konkurrenter erhåller en ersättning för "överskottsmateriel" som med god marginal kan överstiga den verkliga kostnaden. Om så sker, förstärker de presumtiva anbudsgivarna SJ:s betalningsförmåga och försämrar genom ett sådant förfaringssätt sin egen konkurrenskraft.
Huvudparten av SJ:s vagnpark har finansierats av statskapital eller leasas genom internationella finansinstitut. Denna resurs kan med fog anses vara en del av vårt samlade statskapital och bör därför på lika villkor kunna utnyttjas av alla som vill trafikera det svenska järnvägsnätet.
För att undanröja misstanken om gynnande av en part bör all rullande materiel som SJ i dag förfogar över samlas i en för alla gemensam resurs. Avrop ur och prissättning av denna resurs bör kunna ske endera genom att en i förväg fastställd prislista tillämpas, eller genom ett anbudsförfarande. Genom att förlänga avtalstiderna för operatörerna ökar intresset från dessa att på sikt köpa aktuell materiel och/eller, genom att gå ut på den internationella järnvägsmarknaden, upphandla andra tåg. Ansvaret för revisioner, underhåll av den inhyrda vagnparken bör, om inte annat avtalas, åvila den operatör som hyr materielen.
Det ankommer på regeringen att närmare utreda huvudmannaskapet för denna verksamhet och hur konkurrensneutraliteten skall garanteras och upprätthållas.
4 SJ:s fastighetsinnehav
Regeringen skriver i sin proposition att en av de mest komplexa frågorna kring bolagiseringen är frågorna kopplade till SJ:s fastighetsinnehav.
För att full konkurrensneutralitet skall råda vid upphandlingstillfället menar vi moderater att SJ:s fastighetsinnehav måste särskiljas från SJ- koncernen före bolagiseringen. Arbetet med detta bör påskyndas och en tidsplan bör snarast läggas fram av regeringen.
5 Biljettsamordning
I propositionen skriver regeringen att biljettförsäljningen och biljett- samordningen i vissa fall lett till svårigheter för resenärer. Denna korrekta analys måste följas av handling. Vi vill att regeringen presenterar tidsplan och principlösning för hur en samordning av dessa frågor skall ske.
6 Åkerinäringen
Det är mycket som behöver göras för att förbättra situationen för den svenska åkerinäringen; vi behöver sänkta och konkurrenskraftiga skatter, enklare regler, bättre kontroll och sanktionsmöjligheter samt en aktivare roll i Europasamarbetet. Det svenska näringslivet med betydande import och export, är angeläget att ha tillgång till en konkurrenskraftig svensk åkerinäring för att klara sina transporter till och från Sverige. Det kan inte ligga i Sveriges intresse att via nationella beslut försämra den svenska åkerinäringens villkor i sådan utsträckning att vi i Sverige blir ensidigt beroende av utländska aktörer på området.
Moderata samlingspartiet har länge hävdat att åkerinäringen behöver snabba beslut och åtgärder - inte det innehållslösa handlingsprogram som regeringen nu har levererat.
Vi har i vår flerpartmotion m929 från den 5 oktober 1999 framfört våra synpunkter om åkerinäringens förutsättningar. Vi vill dock även här framföra vårt fyrpunktsprogram för en bättre och mer konkurrenskraftig åkerinäring:
Sänkta och konkurrenskraftiga skatter. Moderata samlingspartiets alternativ sänker skatterna och tar bort de skadliga företagsskatterna. Skattebördan bör anpassas till EU-nivåer.
Enklare regler. De förslag som småföretagsdelegationen presenterat bör genomföras. Detta skulle gynna åkeribranschen som präglas av många små företag.
Kontroll och sanktionsmöjligheter. Regler för bl.a. vilotid under körningar bör samordnas och kontrollen av att reglerna efterlevs måste också bli effektivare. Kontrollen av fordon måste skärpas och åtgärder genomföras som leder till att en bot som skrivs ut i Sverige också blir betald av den utländska åkaren.
Aktivare roll i Europasamarbetet. Eftersom transportnäringen är en bransch som i högre grad än andra branscher består av mobila produktionsmedel, betyder likvärdiga villkor mycket för konkurrenskraften. Sverige måste därför ha en mer aktiv roll i EU-samarbetet.
7 Hemställan
7 Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av SJ,
2. att riksdagen hos regeringen begär förslag om avskaffande av SJ:s trafikeringsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avtalstidernas längd,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikeringsrätten på bansträckor upphandlade före 2001,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvudmannaskap för befintliga lok och vagnar och konkurrensneutralitet vid anskaffning av rullande materiel,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilja SJ:s fastighetsinnehav från SJ- koncernen före bolagiseringen,
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av biljettförsäljning,
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska åkerinäringen.
Stockholm den 5 april 2000
Per-Richard Molén (m)
Tom Heyman (m)
Lars Björkman (m)
Birgitta Wistrand (m)
Jan-Evert Rådhström (m)
Lars Elinderson (m)
Jeppe Johnsson (m)
Elizabeth Nyström (m)
Per Westerberg (m)
Fredrik Reinfeldt (m)
Karin Enström (m)
Yrkanden (16)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av SJ
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om privatisering av SJ
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen hos regeringen begär förslag om avskaffande av SJ:s trafikeringsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 2att riksdagen hos regeringen begär förslag om avskaffande av SJ:s trafikeringsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avtalstidernas längd
- Behandlas i
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avtalstidernas längd
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikeringsrätten på bansträckor upphandlade före 2001
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikeringsrätten på bansträckor upphandlade före 2001
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvudmannaskap för befintliga lok och vagnar och konkurrensneutralitet vid anskaffning av rullande materiel
- Behandlas i
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om huvudmannaskap för befintliga lok och vagnar och konkurrensneutralitet vid anskaffning av rullande materiel
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilja SJ:s fastighetsinnehav från SJ-koncernen före bolagiseringen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilja SJ:s fastighetsinnehav från SJ-koncernen före bolagiseringen
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av biljettförsäljning
- Behandlas i
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av biljettförsäljning
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska åkerinäringen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska åkerinäringen.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.