med anledning av prop. 2006/07:100 2007 års ekonomiska vårproposition
Motion 2006/07:Fi6 av Mona Sahlin m.fl. (s)
Fler jobb – inte ökade klyftor
Svensk ekonomi utvecklas starkt. Tillväxten är hög, sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Samtidigt är såväl inflation som räntor låga. Den är ett resultat av den ekonomiska politik som vi socialdemokrater bedrev under de senaste tolv åren.
Till följd av den ekonomiska utvecklingen ökar skatteintäkterna i den offentliga sektorn, och de offentliga finanserna visar stora överskott. Därmed finns det goda möjligheter att ta tag i dagens samhällsproblem och bekämpa arbetslösheten, minska klyftorna och angripa miljöproblemen. Dessvärre ser inte den borgerliga regeringen den möjligheten. I stället genomför de en politik som är orättvis, oansvarig och omodern.
Till följd av den borgerliga regeringens ekonomiska politik vidgas klyftorna i Sverige. Inte nog med att den ekonomiska tryggheten för arbetslösa och sjuka försämrades vid årsskiftet. Nu avskaffas förmögenhetsskatten och fastighetsskatten görs om i en ”blå skatteväxling”.
Kombinationen av dessa förslag leder till att vanliga villaägare runt om i landet får höjd reavinstskatt samtidigt som hushåll i storstädernas välbeställda områden får skattesänkningar i hundratusenkronorsklassen. I finansplanen redovisas effekterna av den förda politiken: Ginikoefficienten, det internationellt vedertagna måttet på inkomstfördelning, blir högre än vad den annars skulle ha varit.
Därtill öppnar den borgerliga regeringen för att gå vidare och ta bort värnskatten i budgetpropositionen för 2008. Risken är stor att regeringen inom loppet av några få år avskaffar så gott som alla omfördelande delar i skattesystemet.
Regeringens samlade skattesänkningar är historiskt stora. Mellan 2006 och 2007 minskade skatteintäkterna med 65 miljarder kronor. Det innebär att den borgerliga regeringen, redan efter sin första budget, har genomfört hälften av de skattesänkningar på 130 miljarder kronor som Moderaterna gick till val på 2002. Den långsiktiga finansieringen av den offentliga sektorn undergrävs.
Regeringens politik är därtill ekonomiskt oansvarig. Mitt under en brinnande högkonjunktur genomförs en expansiv finanspolitik. Totalt sett uppgår de ofinansierade skattesänkningarna och utgiftsökningarna i vårpropositionen till 13 miljarder kronor 2008. Mot denna bakgrund förutser regeringen att Riksbanken kommer att höja reporäntan med en procentenhet mer 2009 än Riksbankens egen bedömning i den senaste penningpolitiska rapporten.
Den borgerliga regeringen utnyttjar inte heller de goda tiderna för att förbereda Sverige för framtiden. När rörligheten på arbetsmarknaden måste öka väljer de borgerliga att göra bostadsmarknaden stelare. När Arbetsmarknadsverket varnar för arbetskraftsbrist dras resurserna till den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen ned. När svenska företag behöver konkurrera med kunskap och kompetens för att vara världsledande på fler områden så skär regeringen ned på vidareutbildningen – på allt från komvux och rekryteringsbidrag till antalet platser på högskolan. När klimatfrågan kräver aktiva åtgärder ägnar sig regeringen åt kreativ bokföring och låter satsningarna på miljöbilspremier och bättre havsmiljö betalas med hjälp av mindre pengar till biologisk mångfald.
Vi socialdemokrater vill göra tvärtom:
-
Vi vill bekämpa arbetslösheten – inte de arbetslösa.
-
Vi vill låta Sverige gå före in i framtiden – inte backa tillbaka till gårdagen.
-
Vi vill minska klyftorna – inte öka dem.
Vi vill ha en politik som är rättvis, modern och tar ansvar för samhällsekonomin – inte en orättvis, oansvarig och omodern politik. Därför föreslår vi i denna motion en politik för fler jobb – inte ökade klyftor.
Innehållsförteckning
Fler jobb – inte ökade klyftor 1
Förslag till riksdagsbeslut 5
Den ekonomiska utvecklingen 6
Internationell utveckling 6
Fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling 6
Sunda offentliga finanser 7
Överskott i de offentliga finanserna 7
Det finanspolitiska ramverket 8
Ofinansierade skattesänkningar riskerar att leda till höjda räntor 8
Utgiftstaken ska hållas 9
Luckra inte upp budgetlagen 10
En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden 10
Bekämpa arbetslösheten – inte de arbetslösa 11
Risk för arbetskraftsbrist i många branscher 12
Trots arbetskraftsbrist drar regeringen ned arbetsmarknadsutbildningen 13
Fördubbla antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning 14
Bryt långtidsarbetslösheten bland ungdomar 14
Riktade insatser till äldre arbetslösa 15
Jobb till funktionshindrade 15
Nej till försämringar och ja till en trygg arbetslöshetsförsäkring 15
Sverige ska gå före in i framtiden – inte backa till gårdagen 16
Uppgradera Sverige med kunskap och kompetens 16
Investera i framtidens miljö 17
Vi vill minska klyftorna – inte öka dem 18
Ny satsning på psykiatrin 18
Regeringen väljer sänkta skatter före bättre välfärd 19
En rättvis skattepolitik 21
Nej till avskaffad förmögenhetsskatt 22
Nej till en ”blå skatteväxling” i fastighetsskatten 24
Ökad risk för skatteplanering 26
Inga konkreta förslag för att minska företagens administrativa börda 26
Slopad satsning mot skattefusk 26
Övriga skatteförändringar 27
Budgetpolitik 27
Utgiftsområde 1 Rikets styrelse 27
Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 28
Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 28
Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 28
Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 29
Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 30
Utgiftsområde 8 Migration 30
Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 31
Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 33
Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34
Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 35
Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 35
Utgiftsområde 14 Arbetsliv 36
Utgiftsområdena 15 och 16 Studiestöd & Utbildning och universitetsforskning 37
Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 38
Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 39
Utgiftsområdena 20 och 21 Allmän miljö- och naturvård & Energi 39
Utgiftsområde 22 Kommunikationer 40
Utgiftsområde 24 Näringsliv 41
Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 42
Förslag till riksdagsbeslut
-
Riksdagen beslutar att godkänna det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i denna motion.
-
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fördelningspolitiska analyser.
-
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fondering av intäkterna från trängselskatt.
-
Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning.
-
Riksdagen beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning.
Den ekonomiska utvecklingen
Internationell utveckling
Världsekonomin har vuxit starkt de senaste åren på grund av den expansiva penningpolitiken i OECD-länderna, låga långräntor och en stark efterfrågeutveckling i amerikansk ekonomi.
Efter fjolårets mycket starka globala tillväxt väntas den internationella tillväxten nu bli något lägre. Avmattningen är dock mild till följd av en fortsatt hög tillväxt i Asien. I år väntas bruttonationalprodukten i världen växa med 4,6 procent och nästa år med 4,5 procent enligt Finansdepartementet. Den internationella högkonjunkturen skapar goda möjligheter för svensk export och en fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling.
Fortsatt stark svensk ekonomisk utveckling
Förra året var tillväxten i Sverige 4,4 procent, vilket var den näst högsta tillväxten i svensk ekonomi sedan 1970. Efterfrågan växte på bred front. Exporten ökade snabbt, tillväxten i investeringar höll i sig och hushållens konsumtion steg i god takt. Fjolårets höga tillväxt summerar en lång framgångsperiod då Sverige har haft en högre tillväxt än såväl OECD-snitt som EU-snitt.
En fortsatt stark internationell konjunktur, god konkurrenskraft i svenska företag och ökad inhemsk konsumtion väntas leda till hög tillväxt även 2007, även om den dämpas något. I 2007 års ekonomiska vårproposition redovisar Finansdepartementet en prognos över den ekonomiska utvecklingen som visar på en tillväxt om 3,7 procent 2007 och 3,3 procent 2008.
Tabell Försörjningsbalans
Procentuell förändring |
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
Hushållens konsumtionsutgifter |
2,8 |
4,2 |
3,8 |
2,4 |
2,6 |
Offentliga konsumtionsutgifter |
1,8 |
1,4 |
1,4 |
0,5 |
0,6 |
Statliga |
1,0 |
0,5 |
0,4 |
0,1 |
0,1 |
Kommunala |
2,0 |
1,8 |
1,7 |
0,7 |
0,7 |
Fasta bruttoinvesteringar |
8,2 |
5,6 |
3,4 |
2,3 |
2,7 |
Lagerinvesteringar |
0,0 |
0,0 |
0,1 |
0,0 |
0,2 |
Export |
9,1 |
7,0 |
6,3 |
6,3 |
6,0 |
Import |
7,8 |
7,6 |
6,7 |
6,7 |
6,7 |
BNP, faktisk |
4,4 |
3,7 |
3,3 |
2,1 |
2,3 |
BNP, kalenderkorrigerad |
4,7 |
3,9 |
3,2 |
2,1 |
2,0 |
Källa: Finansdepartementet, 2007 års ekonomiska vårproposition.
År 2006 var ett starkt år för svensk ekonomi som helhet, inte minst när det gäller arbetsmarknaden. Förra året ökade sysselsättningen med 78 000 personer och arbetslösheten minskade – utan att ersättningen i a-kassan behövde försämras.
Enligt Finansdepartementets prognoser kommer arbetsmarknaden att fortsätta att utvecklas positivt framöver. Den öppna arbetslösheten väntas bli 4,7 procent 2007 och 4,1 procent 2008 – för att sedan öka till 4,2 procent 2009 respektive 2010. Den reguljära sysselsättningsgraden väntas uppgå till 79,4 procent 2007, 80,2 procent 2008, 80,3 procent 2009 och 80,1 procent 2010.
Sunda offentliga finanser
Sverige ska ha sunda offentliga finanser. Det är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, då välfärden behövs som mest. Sunda offentliga finanser är även en fråga om rättvisa mot kommande generationer.
En ansvarsfull ekonomisk politik under många år av socialdemokratiskt styre har lagt grunden till dagens goda offentliga finanser. Under de kommande åren är möjligheten för ett högt finansiellt sparande i den offentliga sektorn god. Den tillträdande regeringen har kunnat påbörja mandatperioden med gynnsamma ekonomiska förutsättningar.
Överskott i de offentliga finanserna
För att minska den offentliga sektorns nettoskuld, skapa en buffert för att möta den demografiska utvecklingens kommande påfrestningar på de offentliga välfärdssystemen och bidra till en betryggande marginal till gränsen på 3 procent av BNP i underskott i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt infördes år 2000 ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Det innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på 2 procent av BNP över en konjunkturcykel.
Sedan överskottsmålet infördes 2000 och fram till och med 2006 har den offentliga sektorns finansiella sparande i genomsnitt uppgått till 2,1 procent av BNP1. Därmed klarades överskottsmålet under den period då vi socialdemokrater satt i regeringsställning.
Med anledning av beslut i EU:s statistikorgan Eurostat 2004 ska sparandet i premiepensionssystemet från och med april 2007 redovisas i nationalräkenskapernas hushållssektor i stället för som hittills i den offentliga sektorn. Denna tekniska förändring minskar det redovisade offentliga sparandet med cirka 1 procent av BNP. Regeringen föreslår därför att överskottsmålet justeras från 2 till 1 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Vi socialdemokrater ställer oss bakom den förändringen.
Det finanspolitiska ramverket
Regeringen skriver i vårpropositionen att arbetet med en översyn av det finanspolitiska ramverket, som aviserades i budgetpropositionen för 2007, kommer att fortsätta under mandatperioden.
Vi socialdemokrater menar att det nuvarande finanspolitiska ramverket har tjänat Sverige väl och anser därför att det finns skäl att behålla det nuvarande ramverket. Vi har dock inget emot att ramverket kontinuerligt utvärderas. Däremot vänder vi oss emot regeringens planer på att inrätta ett finanspolitiskt råd.
Redan idag finns det ett antal aktörer som har till uppgift att ta fram kvalificerade underlag till regeringens prognoser och följa, utvärdera och kontrollera regeringens finanspolitik. Dit hör exempelvis Konjunkturinstitutet, Ekonomistyrningsverket och Riksrevisionen. Därtill menar vi socialdemokrater att det ytterst är svenska folkets valda företrädare i riksdagens finansutskott och riksdagen som ska utvärdera den förda politiken. Därför avvisar vi regeringens förslag om att låta ett finanspolitiskt råd få i uppgift att utvärdera politikens innehåll.
Därutöver anser vi socialdemokrater att det är viktigt att kunna följa den ekonomiska politikens betydelse för inkomstfördelningen i samhället. I vårpropositionen redovisas inte längre de fördelningspolitiska konsekvenserna av enskilda förslag. Vi vill därför skärpa kraven på att regeringen ska lämna en fördelningspolitisk redogörelse av regeringens förslag.
Ofinansierade skattesänkningar riskerar att leda till höjda räntor
År 2006 uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till 60 miljarder kronor eller 2,1 procent av BNP. Den borgerliga regeringen skriver i 2007 års ekonomiska vårproposition:”Den goda ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt utrymme att genomföra skattesänkningar och andra reformer utan att de offentliga finanserna försvagas.”2 Det den borgerliga regeringen missar är dock att det för en ansvarsfull ekonomisk politik inte räcker med att få plus och minus i kalkylerna att gå ihop. Finanspolitiken måste även ta ett stabiliseringspolitiskt ansvar.
Vi socialdemokrater kritiserade regeringen på denna punkt redan i höstas. Den borgerliga alliansen gick till val på att varje reform under den kommande mandatperioden skulle vara finansierad, krona för krona. Men trots den goda ekonomiska utvecklingen föreslog regeringen ofinansierade skattesänkningar om sammantaget 24 miljarder kronor under 2007 och 2008 i budgetpropositionen för 2007.
Nu går den borgerliga regeringen vidare och föreslår att den offentliga sektorns finanser ska försvagas med ytterligare 13 miljarder kronor 20083, trots att konjunkturen idag utvecklas mer gynnsamt än vad som förutsågs för ett halvår sedan.
Risken är att denna expansiva finanspolitik leder till överhettning. Precis som generaldirektören för Konjunkturinstitutet konstaterade när vårpropositionen presenterades bidrar regeringens expansiva politik till att Riksbanken måste agera snabbare och höja reporäntan4.
Regeringen redovisar också i sin proposition en räntebana för reporäntan som är brantare än Riksbankens. Regeringens prognos toppar på 4,75 procent 2009 jämfört med Riksbankens 3,75 procent.
Vi socialdemokrater tar ansvar för stabiliseringspolitiken. Hög inflation gröper ur löntagarnas köpkraft och leder till högre boräntor. I vår budgetmotion i höstas presenterade vi en rad reformer för fler jobb och ökad rättvisa. Det handlade till exempel om betydande satsningar på fler jobb med en offensiv arbetsmarknadspolitik, en generös tandvårdsförsäkring, bättre villkor för förtidspensionärerna och ålderspensionärerna, omfattande förbättringar av äldreomsorgen och satsningar på psykiatrin.
Alla dessa reformer skulle ha kunnat genomföras inom det reformutrymme som den goda ekonomiska utvecklingen då medgav. I höstas redovisade vi att saldot i de offentliga finanserna med vår politik var i nivå med regeringens i budgetproposition för 2007.
I denna vårbudgetmotion uppgår våra nya satsningar till cirka 1,7 miljarder kronor 2008 – att jämföra med regeringens förslag till skattesänkningar och ökade utgifter på totalt 13 miljarder kronor 2008. Vi tar ansvar för stabiliseringspolitiken.
Utgiftstaken ska hållas
För att förhindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter infördes 1997 ett system med utgiftstak för staten. Sedan systemet infördes har utgiftstaken klarats samtliga år och bidragit till en ansvarsfull budgetpolitik och sunda offentliga finanser.
Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion i höstas att utgiftstaket skulle uppgå till 949 miljarder kronor 2007 och 982 miljarder kronor 2008. Vi kommer att återkomma i budgetmotionen i höst med förslag till utgiftstak för kommande år.
Luckra inte upp budgetlagen
Regeringen skriver i vårpropositionen att den avser att använda en fond för att föra intäkterna från trängselskatten till investeringar i infrastruktur. Inkomsterna från trängselskatten ska redovisas på statsbudgetens inkomstsida och på statsbudgetens utgiftssida anvisas två nya anslag. Det ena anslaget ska användas för de system- och administrationskostnader som Vägverket, Skatteverket, Sveriges Domstolar, Regeringskansliet och Kronofogdemyndigheten har. Det andra anslaget ska användas för själva fonduppbyggnaden och ska motsvara skillnaden mellan inkomster av trängselskatt och system- och administrationskostnaderna5.
Vi socialdemokrater vänder oss emot detta förfarande då det är ett avsteg från budgetlagens (1996:1059) regler om statsbudgeten. Finansutskottets kansli skriver i en promemoria om detta förfarande:
Att regelmässigt överföra inkomsterna från trängselskatten till ett konto i RGK (Riksgälden) med uttalat syfte att medlen ska användas för specifika väginvesteringar innebär en form av specialdestinering vars överensstämmelse med budgetlagen kan ifrågasättas. Inkomsterna från trängselskatten kan inte anses vara en avgift för att täcka kostnader av det slag som avses i budgetlagen6.
Vi menar att detta avsteg öppnar för så kallad kreativ bokföring på andra områden. Vi anser att det finanspolitiska regelverk som infördes i samband med 1990-talets budgetsanering och som budgetlagen är en del av har tjänat Sverige väl.
Däremot vill vi att intäkterna från miljöavgifterna/trängselskatten ska återföras till Stockholmsregionen och att de ska användas för investeringar i både kollektivtrafik och vägar. Detta kan ske utan att budgetlagens principer sätts åt sidan.
Vi anser att miljöavgifterna/trängselskatten inte ska vara avdragsgilla och att färdtjänst, taxi och miljöbilar ska vara avgiftsbefriade.
En god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden
Under de senaste åren har det ekonomiska resultatet i kommunsektorn förbättrats, bland annat till följd av en allmänt stark ekonomisk utveckling, medvetna statliga satsningar och ett aktivt arbete för att förbättra ekonomin i många kommuner och landsting.
Under den förra mandatperiodens sista år uppgick överskottet i den kommunala sektorn till 15,3 miljarder kronor före extraordinära poster enligt preliminära uppgifter.7 Detta samtidigt som sysselsättningen i kommunsektorn ökade.
Förutsättningarna är goda för att kommunerna även de kommande åren ska ha starka finanser. I vårpropositionen redovisar regeringen en prognos som visar på ett överskott i kommunsektorn på 11 miljarder kronor 2007, 14 miljarder kronor 2008, 10 miljarder kronor 2009 och 9 miljarder kronor 2010. Vi socialdemokrater vill att dessa överskott i kommunsektorn ska användas till att förbättra välfärden och inte till stora skattesänkningar. Vi vill också se till att de som arbetar i offentlig sektor får goda arbetsvillkor, och vi vill höja kvinnolönerna.
Precis som i budgetpropositionen för 2007 går det inte heller i vårpropositionen att utläsa några konsekvenser av regeringens politik för kommunsektorn. Det gäller till exempel nedskärningarna i ersättningssystemen och de skärpta villkoren för att kvalificera sig till arbetslöshetskassan – två förslag som påverkar kommunernas kostnader för socialbidragen. Nu går regeringen vidare och föreslår ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen för ungdomar och förändringar i fastighetsskatten. Men inte heller denna gång kompenserar regeringen kommunerna för dessa effekter. Detta förfarande strider mot de löften som uttalades av regeringspartierna i valrörelsen.
I den budgetmotion som vi socialdemokrater presenterade i höstas var de sammantagna satsningarna på kommunerna större än regeringens såväl 2008 som 2009.
Bekämpa arbetslösheten – inte de arbetslösa
För oss socialdemokrater är målet full sysselsättning. Alla som vill och kan ska få ett arbete. Kärnan i vår socialdemokratiska arbetslinje är att vi ser arbete som en rättighet – och att delta i arbetslivet efter förmåga som en skyldighet.
Just nu utvecklas arbetsmarknaden på många sätt positivt. Företag, organisationer och den offentliga sektorn anmäler nya lediga platser till landets arbetsförmedlingar i hög takt, många arbetslösa får jobb och sysselsättningen stiger.
Men alla får inte del av utvecklingen. Fortfarande saknar alldeles för många människor ett arbete. Det gäller särskilt ungdomar, människor med utländsk bakgrund och funktionshindrade. Långtidsarbetslösheten stiger bland ungdomar, och långt ifrån alla arbetslösa är rustade för att ta de nya jobb som erbjuds.
Regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärder har fram till vårpropositionen främst handlat om ”nystartsjobb”. De har, all marknadsföring till trots, än så länge bara nått cirka 6 000 personer. Vi socialdemokrater menar att nystartsjobben riskerar att vara en ineffektiv åtgärd i sin nuvarande utformning. Jämfört med de tidigare anställningsstöden har regeringens nystartsjobb en lägre subventionsgrad, vilket riskerar att leda till att de inte når dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I stället riskerar nystartsjobben att gå till människor som ändå skulle ha fått jobb. Vi vill därför se generösare subventionsnivåer för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden, på samma sätt som tidigare anställningsstöd.
Andra invändningar mot nystartsjobben är att de bara kan beviljas inom den privata sektorn (eller i fallet med instegsjobben att de är mer förmånliga för privat sektor) och att de inte har något tak för subventionen, vilket innebär att nystartsjobb kan beviljas även till höginkomsttagare med löner på 70 000 kronor i månaden.
I vårpropositionen presenterar regeringen sitt andra arbetsmarknadspolitiska flaggskepp: jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa och jobbgarantin för ungdomar. Tyvärr blev inte dessa garantier något annat än garantier om lägre ersättning. Långtidsarbetslösa får sin a-kassa sänkt till 65 procent när de deltar i aktiviteter inom ramen för regeringens jobb- och utvecklingsgaranti och för ungdomar kan ersättningen, även om de har kvalificerat sig för a-kassa, bli betydligt lägre. Därutöver blev det inga extra resurser till garantierna. Det innebär att Arbetsmarknadsverket måste omdisponera resurser från andra delar av verksamheten, exempelvis arbetsmarknadsutbildningarna, för att ha råd att betala ut aktivitetsersättning till deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin (se resonemang nedan). Därtill menar vi att regeringen definierar målgruppen för jobb- och utvecklingsgarantin för snävt. Vår bedömning är att det finns betydligt fler än 60 000 långtidsarbetslösa som borde få del av högkvalitativa insatser för att kunna återgå i arbete.
Risk för arbetskraftsbrist i många branscher
Trots att 219 000 personer var arbetslösa i februari varnar Arbetsmarknadsverket för arbetskraftsbrist i många sektorer.8 Det gäller till exempel bygg- och anläggningsbranschen, där det råder brist på byggnadsarbetare, VVS-montörer, byggnadsplåtslagare och elektriker i stora delar av landet. Den starka utvecklingen inom industrin leder också till risk för brist på kvalificerade yrkesarbetare som CNC-operatörer, svetsare och lastbilsmekaniker.
Men det är inte bara i traditionella arbetaryrken som bristsituationer riskerar att uppstå i näringslivet. Arbetsmarknadsverket varnar även för brist på systemdesigner och programmerare till IT-branschen. Detta trots att det finns många människor med relevant datautbildning – men många av dem har arbetat i andra branscher sedan IT-kraschen och behöver uppdatera sina kunskaper för att kunna ta de nya lediga jobben inom IT-sektorn.
Även inom den offentliga sektorn är det på många håll svårt att rekrytera arbetskraft. Det gäller till exempel förskollärare, fritidspedagoger, yrkeslärare, läkare, tandläkare och vidareutbildade sjuksköterskor.
I budgetpropositionen för 2007 föreslog den borgerliga regeringen omfattande nedrustningar av arbetsmarknadspolitiken. Tryggheten för de arbetslösa försämrades, möjligheterna till en andra chans i arbetslivet – oavsett om de kallas komvux, rekryteringsbidrag, arbetsmarknadsutbildning, utbildningsvikariat eller plusjobb – rustades ned eller avskaffades. Unga drabbades särskilt hårt.
Trots Arbetsmarknadsverkets varningar för arbetskraftsbrist och trots att den fortgående globaliseringen kontinuerligt ställer krav på högre omställningsförmåga innebär regeringens vårproposition ytterligare neddragningar i den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen.
Trots arbetskraftsbrist drar regeringen ned arbetsmarknadsutbildningen
Arbetsmarknadsverket tvingades den 25 april meddela landets arbetsförmedlingar att regeringens vårproposition innebär att arbetsförmedlingarna inte kan erbjuda några nya program för arbetslösa under 2007. Arbetsmarknadsverkets generaldirektör skriver följande i ett brev till landets arbetsförmedlingar:
Regeringen har i vårpropositionen klarlagt de ekonomiska förutsättningarna för resten av 2007. Tyvärr finns där inga nya resurser till aktivitetsstöd för de nya arbetslösa som under andra halvåret i år kommer in i de ovan nämnda garantierna (jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar). Det betyder att redan inplanerade resurser måste användas för att klara aktivitetsstöd till dessa nya grupper.9
Det innebär ett stopp för alla former av insatser för arbetslösa som kräver aktivitetsstöd. Det blir med andra ord inga nya arbetsmarknadsutbildningar, inga nya starta-eget-bidrag, inga nya anställningsstöd och så vidare. Därutöver måste arbetsförmedlingarna ställa in redan inplanerade program, med vissa smärre undantag. Det innebär att många människor som redan har blivit utlovade en arbetsmarknadsutbildning inte får ta del av den.
Det här sker mitt under en brinnande högkonjunktur, då det är risk för arbetskraftsbrist inom många sektorer – samtidigt som det finns många långtidsarbetslösa som behöver rustas för att kunna ta de nya lediga jobben. Risken är stor att konsekvenserna av det blir flaskhalsar, överhettning och bestående långtidsarbetslöshet.
Fördubbla antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning
Vi socialdemokrater menar att det i det rådande konjunkturläget behövs betydligt mer av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för att undvika arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi i denna motion en fördubbling av de sedan tidigare planerade antalet platser i den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen. Det innebär att vi avsätter resurser så att antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning kan nå upp till 15 000 platser i slutet av 2007 och sedan permanentas på denna nivå under de kommande åren.
Vi är övertygade om att det är rätt väg att gå. Det är en politik som både är bra för företagen som behöver mer kvalificerad personal och för de arbetslösa som behöver ny spetskompetens för att kunna ta de nya lediga jobb som nu anmäls på landets arbetsförmedlingar.
Bryt långtidsarbetslösheten bland ungdomar
Trots att långtidsarbetslösheten växer bland de unga har regeringen i vårpropositionen presenterat ett förslag till jobbgaranti för unga som inte visade sig vara något annat än en garanti för lägre ersättning. Inte nog med att arbetslöshetsförsäkringen försämrades för alla vid årsskiftet – nu ska den försämras igen för alla ungdomar som inte har hunnit fylla 25 år.
Av de utlovade resurserna till nya insatser av hög kvalitet blev det inte heller mer än tomma löften. Regeringen avsätter knappt 2 miljarder kronor till jobbgarantin för ungdomar 2008 respektive 2009 – men räknar samtidigt med en besparing på arbetslöshetsersättningen på cirka 2 miljarder kronor samma år till följd av jobbgarantin för unga och jobb- och utvecklingsgarantin för långtidsarbetslösa.
Vi socialdemokrater är oroade över att långtidsarbetslösheten bland ungdomar ökar. Vi menar att problemet inte är att ungdomar inte söker arbete, utan att de har brist på utbildning eller för lite arbetslivserfarenhet för att få arbete. Därför vill vi satsa på snabba åtgärder i form av utbildning och praktik för att undvika att ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet. Särskilt viktigt är att förbättra situationen för ungdomar som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning och för långtidsarbetslösa ungdomar med utländsk bakgrund. Till skillnad mot regeringen vill vi lösa de underliggande problemen och inte rikta in politiken på att utförsäkra ungdomarna från arbetslöshetsförsäkringen i syfte att förbättra arbetslöshetsstatistiken.
Vi socialdemokrater föreslår i denna motion satsningar på att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten bland ungdomar. Det handlar om följande insatser:
-
Mer resurser till kartläggning och vägledning för ungdomar 20 till 25 år.
-
Utökade möjligheter till sökanderesor och flyttstöd.
-
Kortare yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar som inriktar sig mot bristyrken för ungdomar.
-
Praktikplatser för ungdomar.
Riktade insatser till äldre arbetslösa
Den borgerliga regeringen har inte bara rustat ned arbetsmarknadspolitiken för ungdomar – utan också för äldre. Plusjobbare som tidigare hade fått löfte om att få fortsätta jobba till sin pension har nu på flera håll i landet sagts upp. Tidskriften Kommunalarbetaren berättade häromveckan om 62-åriga Kristin Meltzer i Helsingborg som är plusjobbare på Träffpunkten, en mötesplats för pensionärer. Kristin Meltzer hade blivit lovad att hon skulle få jobba där till sin pension, men nu har hon, precis som tusentals andra, fått reda på att hon kommer att bli uppsagd när hon har ett och ett halvt år kvar till pensionen.
Vi socialdemokrater ser behov av riktade insatser till äldre arbetslösa, och vi menar att den borgerliga regeringens agerande när det gäller avskaffande av plusjobben är oansvarigt. Inte nog med att de enskilda människorna som hade fått plusjobb har drabbats, därutöver har regeringen rivit upp redan ingångna avtal när de drog in merkostnadsersättningen till kommunerna.
Jobb till funktionshindrade
Alla har rätt att vara med och skapa nytt tillsammans med andra och känna sig behövd. Vi har inte råd att människor bryts ned i passivitet och arbetslöshet. Alla behövs.
Vi socialdemokrater vill att lönebidrag, trygghetsanställningar och andra lönesubventioner ska byggas ut och att Samhalls verksamhet ska utvecklas. Föreningslivet ska få del av fler anställda med lönebidrag.
Nej till försämringar och ja till en trygg arbetslöshetsförsäkring
Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att en bred majoritet av löntagarna omfattas av ett fullgott försäkringsskydd vid arbetslöshet. Därför motsatte vi oss den borgerliga regeringens förslag till försämringar i arbetslöshetsförsäkringen som genomfördes vid årsskiftet, såväl när det gäller nedtrappningen av ersättningsnivån som sänkningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen. Förändringarna har lett till att hundratusentals löntagare har lämnat arbetslöshetskassan och att arbetslöshetskassorna måste driva in obetalda avgifter till regeringen.
Nu går den borgerliga regeringen vidare och föreslår ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. De förändringar som genomfördes vid årsskiftet var inte tillräckliga. Nu aviserar regeringen en ytterligare höjning av arbetslöshetskasseavgiften för de grupper som har störst risk att bli arbetslösa – till exempel kulturarbetarna.
Vi socialdemokrater vänder oss emot även detta förslag. Vi vill i stället förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut 80 procent av sin tidigare inkomst.
Vi är även kritiska mot regeringens planer på att göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. Om regeringen går vidare i denna fråga eller aviserar andra förändringar i arbetslöshetsförsäkringen kräver vi att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning. Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen är så grundläggande att det krävs parlamentarisk insyn vid fundamentala förändringar.
Sverige ska gå före in i framtiden – inte backa till gårdagen
Vi socialdemokrater vill använda det goda ekonomiska läget till att investera i framtiden, för att trygga sysselsättning och tillväxt på längre sikt. Vi är övertygade om att framtidens jobb finns högre upp i förädlingskedjan. Det gäller i industrin, där svenska företag är världsledande på många områden. Men det gäller också inom tjänstesektorn.
Tjänstesektorn är redan idag större än industrisektorn, både i antal sysselsatta och som andel av bruttonationalprodukten – även om det är svårt att jämföra sektorerna med varandra, då en stor del av alla tjänster som produceras efterfrågas av industrin.
I såväl industri- som tjänstesektorn finns goda förutsättningar för många framtida kvalificerade jobb, om Sverige satsar på utbildning, forskning, infrastruktur och det lokala och regionala tillväxtarbetet. Vi vill därför att staten, i samarbete med näringsliv och fackföreningar, ska fortsätta arbetet med de nationella branschprogrammen – men även inkludera tjänstesektorn. Till exempel kan forskarskolor, tjänsteforskningsinstitut, exportrådgivning och koncept-, kompetens- och teknikutveckling bli aktuella.
Uppgradera Sverige med kunskap och kompetens
Vi socialdemokrater vill satsa på alla former av utbildning och forskning – från förskola och grundskola, via gymnasiet, lärlingsutbildningar och komvux till kvalificerad yrkesutbildning och högskola – så att svenska företag, såväl i industrin som i tjänstesektorn, kan vara världsledande på fler områden i framtiden. I vårt budgetalternativ i höstas presenterade vi en rad satsningar, till exempel fler platser i högskolan, höjda forskningsanslag, strategiska framtidsbranscher, infrastruktur och entreprenörskap.
Vi vill också satsa på att utveckla arbetslivet. Vi är övertygade om att trygga människor vågar mer – och att det ger resultat i nya produkter och mer effektiva produktionsmetoder. Därför vill vi minska antalet visstidsanställningar, stärka rätten till heltid och satsa på bättre arbetsmiljö.
Vår politik står i skarp kontrast till den borgerliga regeringens. I stället för att höja de framtida jobbens kunskapsinnehåll sätter regeringen press nedåt på lönerna. Strategin är tydlig: Först föreslås stora skattesänkningar till dem med de högsta inkomsterna, och för att finansiera en del av dessa skattesänkningar görs neddragningar i arbetsmarknadspolitiken, vilket försvårar för långtidsarbetslösa att komma tillbaka i arbete.
Sedan sänker man ersättningen till de arbetslösa i arbetslöshetsförsäkringen, så att de tvingas ta arbeten med betydligt lägre löner än vad de annars hade behövt göra. Till sist gör man det billigare att köpa låglönetjänster genom skatteavdrag, som till största delen kommer att utnyttjas av dem som redan idag har råd att köpa tjänster riktade till hushållssektorn.
Investera i framtidens miljö
Vi socialdemokrater vill att Sverige ska gå före när det gäller miljöomställningen. Vi tror inte att det är det land som sist tar steget ut ur fossilsamhället som vinner – utan att det är precis tvärtom.
Redan idag är svenska företag världsledande på miljöteknik. Den svenska miljöteknikexporten uppgår till 25 miljarder kronor. Stora framtida exportmöjligheter väntas inom områden som exempelvis energieffektivisering, luftrening och bioenergi.
Under vår tid i regeringsställning genomförde vi socialdemokrater en rad åtgärder för att ställa om Sverige. Vi lanserade en kraftfull energi- och klimatpolitik, skärpte kemikalielagstiftningen, ökade resurserna till naturvården och förstärkte havsmiljöpolitiken. Vi beslutade att Sverige skulle bryta beroendet av fossila bränslen fram till år 2020 och tillsatte en oljekommission.
Dessutom visade vi att det negativa sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade utsläpp kunde brytas. Sedan 1990 har koldioxidutsläppen minskat med 7 procent samtidigt som tillväxten ökade med 30 procent.
Nu är det hög tid att gå vidare. Klimatfrågan är långt ifrån löst.
De två största utmaningarna är att effektivisera energianvändningen och bryta beroendet av olja i vägtrafiksektorn, som till 97 procent är oljebaserad.
Därför vill vi socialdemokrater, utöver de omfattande satsningar som vi presenterade i höstens budgetmotion som handlade om att ta tillvara Oljekommissionens slutsatser, också utveckla två nya certifikatsystem, som kan komplettera det som redan finns för förnybar el. De nya certifikaten ska driva på för en miljövänligare transportsektor och energieffektivisering.
Därutöver vill vi också skapa möjligheter för var och en av oss att agera klimatvänligt i vardagen genom att utveckla en klimatmärkning. Vi vill att den svenska livsmedelsbranschen, energibranschen och företrädare för transportsektorn tillsammans ska arbeta fram en enhetlig klimatmärkning. För detta ändamål avsätter vi socialdemokrater 50 miljoner kronor i denna motion.
Vi socialdemokrater menar att regeringens satsning på miljöbilspremie är otillräcklig: Ska vi minska utsläppen av växthusgaser räcker det inte med nya miljöbilar – vi måste också ställa om de gamla bilarna så att de kan utnyttja alternativa bränslen. Därför föreslår vi socialdemokrater i denna motion en ny skattestimulans för dem som konverterar sin gamla bil till miljöbil, och vi avsätter 150 miljoner kronor för detta ändamål. Stödet utformas som en skattestimulans.
Våra satsningar står i kontrast till den borgerliga regeringens politik. Deras så kallade miljösatsning är ingen satsning utan bara en omfördelning. Naturvården, skogsvården och den biologiska mångfalden tvingas betala regeringens havsmiljöstrategi och miljöbilspremie.
Vi vill minska klyftorna – inte öka dem
Vi socialdemokrater vill minska klyftorna i Sverige. Vi vill därför använda överskotten i de offentliga finanserna till att rusta de arbetslösa så att de kan få ett arbete, anställa fler i vård, skola och omsorg, förstärka de sociala trygghetsförsäkringarna och genomföra viktiga sociala reformer. I vårt socialdemokratiska budgetalternativ i höstas presenterade vi en rad satsningar för att öka rättvisan och minska klyftorna. Det handlade till exempel om en generös tandvårdsförsäkring, bättre villkor för förtidspensionärerna och ålderspensionärerna, omfattande förbättringar av äldreomsorgen och satsningar på psykiatrin.
Ny satsning på psykiatrin
I denna motion föreslår vi en ytterligare satsning på psykiatrin. Vi menar att det finns stora brister när det gäller psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Verksamheten inom såväl den slutna som den öppna psykiatrin behöver förstärkas på många områden. Det behövs ett brett program för kompetensutveckling för personalen, fler vårdplatser, särskilda insatser för vård av utagerande och självskadande ungdomar och bättre möjligheter till rehabilitering och sysselsättning. Regeringen redovisar ingen ytterligare satsning på psykiatrin i vårpropositionen, trots att den nationella psykiatrisamordnaren i höstas föreslog omfattande reformer. Vi socialdemokrater kräver en nationell handlingsplan för psykiatrin och vill redan nu avisera att vi satsar 1,1 miljard kronor till psykiatrin 2010, vilket innebär att vi skjuter till 1 miljard kronor mer än regeringen från och med 2007 till 2010.
Regeringen väljer sänkta skatter före bättre välfärd
Den borgerliga regeringen föreslår i vårpropositionen att den offentliga sektorns starka finanser ska användas till att avskaffa förmögenhetsskatten. Sänkta skatter går före höjda välfärdsambitioner. Därtill föreslår de en ”blå skatteväxling” i fastighetsskatten.
Kombinationen av skatteförslag ger absurda konsekvenser. Vanliga radhus- och villaägare runt om i landet får höjd reavinstskatt samtidigt som vissa hushåll i storstädernas välbeställda områden får skattesänkningar i hundratusenkronorsklassen. Samtidigt har det inte gått mer än ett kvartal sedan villkoren för arbetslösa, sjukskrivna, föräldralediga och förtidspensionärer försämrades vid årsskiftet.
Den borgerliga regeringens ekonomiska politik leder till att klyftorna i Sverige blir större än vad de annars skulle ha varit. Detta redovisas på sidan 36 i regeringens finansplan: Ginikoefficienten, det internationellt vedertagna måttet på inkomstfördelning, blir högre med regeringens ekonomiska politik.
Vi har med hjälp av riksdagens utredningstjänst tagit fram de fördelningspolitiska effekterna av regeringens vårproposition.10 Denna statistik visar att nästan hälften av inkomstökningarna till följd av förslagen i regeringens vårproposition tillfaller den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna, se diagram 1. Det finns också en betydande skillnad i fördelning mellan kvinnor och män, se diagram 2.
Diagram 1. Effekter av förslagen i regeringens vårproposition – på decilgrupper
procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i deciler
Källa: Riksdagens utredningstjänst.
Diagram 2. Effekter av regeringens vårproposition för kvinnor och män
procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i deciler
Källa: Riksdagens utredningstjänst.
En rättvis skattepolitik
Den borgerliga regeringens ideologi genomsyrar tydligt skattepolitiken. Tonvikten ligger på kraftfulla skattesänkningar åt de redan rika; förmögenhetsskatten avskaffas, en särskild skattesänkning ges till dem med de högst taxerade villorna och ett skatteavdrag införs för hushållsnära tjänster. Den borgerliga regeringens skattepolitik kommer att leda till ökade klyftor.
Regeringens samlade skattesänkningar är historiskt stora. Mellan 2006 och 2007 minskade skatteintäkterna med 65 miljarder kronor. Det innebär att den borgerliga regeringen, redan efter sin första budget, har genomfört hälften av de skattesänkningar på 130 miljarder kronor som Moderaterna gick till val på 2002. För den långsiktiga finansieringen av välfärden är detta naturligtvis en oroande utveckling, inte minst mot bakgrund av den kommande demografiska utmaningen.
Regeringens förvärvsavdrag, som infördes vid årsskiftet, syftar till att öka skillnaderna mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Effekten av förvärvsavdraget är att den som blir sjuk, arbetslös, frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension får inte bara lägre inkomst – han eller hon får dessutom höjd skatt. Det ökar orättvisorna i samhället och drabbar alla som står utanför arbetsmarknaden – inte minst pensionärerna.
Den borgerliga skattepolitiken leder dessutom till ett krångligare och mer svåröverskådligt skattesystem. Arbetsgivaravgiften ska framöver bestämmas av åldern på de anställda och i vilken sektor företaget verkar. I stället för enkla och tydliga regler präglas politiken av särregler och undantag, vilket skapar gränsdragningsproblem, mindre transparens och öppnar för skatteplanering. Regeringens förslag till skattelättnader för hushållsnära tjänster är ett exempel på detta. Avdrag beviljas för gräsklippning och för att rensa ogräs i rabatter – men inte för att beskära träd eller att sätta frön i rabatten i trädgården. Alla särregler och undantag leder även till en successiv urholkning av skattebaserna, vilket undergräver finansieringen av välfärden.
I 2007 års ekonomiska vårproposition aviserar regeringen en rad nya skatteförslag. Den normala ordningen är att skatteförslag endast presenteras i budgetpropositionen. Vi socialdemokrater kommer även fortsättningsvis behandla skattefrågorna samlat i anslutning till budgetpropositionen.
Nej till avskaffad förmögenhetsskatt
Den borgerliga regeringen föreslår i vårpropositionen att förmögenhetsskatten ska avskaffas. När de borgerliga partiledarna presenterade förslaget på Dagens Nyheters debattsida skrev de att förslaget är ”en långsiktig och viktig del i vårt reformarbete för att bryta utanförskapet”11. Det är en märklig argumentation. De människor som är arbetslösa eller har varit sjukskrivna en längre tid blir knappast hjälpta av att skatten sänks för dem som tjänar allra mest.
Många borgerliga debattörer har under senare år hävdat att förmögenhetsskatten har spelat ut sin roll och att den inte längre betalas av de rika – utan bara av vanliga villaägare. Så är inte fallet. Vi socialdemokrater har låtit riksdagens utredningstjänst utreda vilka det är som betalar dagens förmögenhetsskatt.
Statistiken från riksdagens utredningstjänst visar att 60 procent av förmögenhetsskatten betalas av den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna – och det är således denna grupp som tjänar på att förmögenhetsskatten avskaffas. Därtill betalas 63 procent av förmögenhetsskatten av män och endast 37 procent av kvinnor.
Diagram 3. Effekter av avskaffad förmögenhetsskatt – på decilgrupper
procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i deciler
Källa: Riksdagens utredningstjänst.
Det finns också stora regionala skillnader. I Stockholms län bor 20 procent av landets befolkning, men 44 procent av förmögenhetsskatten betalas in av personer som bor i Stockholms län.
Men det är inte bara på decil- eller exempelnivå som effekterna av den avskaffade förmögenhetsskatten kan illustreras. Enligt statistik från SCB kommer knappt 200 personer att få en skattesänkning på mer än en miljon kronor var när förmögenhetsskatten avskaffas.
Diagram 4. Effekter av avskaffad förmögenhetsskatt för kvinnor och män
procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i kvinnor och män
Källa: Riksdagens utredningstjänst.
Därtill är förslaget om att avskaffa förmögenhetsskatten inte fullt ut finansierat. Det är anmärkningsvärt av två skäl. Dels för att de borgerliga partierna under valrörelsen lovade att de skulle finansiera sina skattesänkningar, krona för krona. Dels för att den borgerliga regeringen uppenbarligen behandlar skattesänkningar för vanliga löntagare på ett sätt och skattesänkningar för redan rika på ett annat.
När förvärvsavdraget skulle införas vid årsskiftet fick låg- och medelinkomsttagare betala med försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och slopade skattereduktioner för medlemsavgifter till fackförbund och arbetslöshetskassa. Men när förmögenhetsskatten avskaffas behöver skattesänkningarna inte längre betalas. Så utöver att förslaget i sig är orättvist är således även finansieringen orättvis.
Nej till en ”blå skatteväxling” i fastighetsskatten
Den borgerliga regeringen aviserar i vårpropositionen också en rad förändringar i skatten på fastigheter. Det handlar om en ”blå skatteväxling” där villaägare med de allra högst taxerade småhusen får en betydande skattesänkning samtidigt som alla villa- och bostadsrättsägare får betala reformen med höjd reavinstskatt.
Regeringen redovisar att 40 procent av fastighetsägarna inte får någon skattesänkning alls av förslaget – utan tvärtom bara höjd reavinstskatt. Swedbanks beräkningar visar därutöver att de allra flesta småhusägare, sex av sju, får en skattesänkning som är mindre än 85 kronor i månaden. Samtidigt får en liten andel av hushållen, de som bor i de attraktivaste villorna, näst intill hårresande skattesänkningar.
Till exempel får en villa som är taxerad till 5 miljoner kronor en skattesänkning på 45 000 kronor per år – och då är ändå inte effekterna av den slopade förmögenhetsskatten medräknade. Därutöver kommer skatteförändringarna också att leda till att priserna på villor i attraktiva områden stiger – och då gynnas de redan rika ytterligare en gång i och med att värdeökningarna möjliggör ytterligare konsumtionsutrymme.
Höjningen av reavinstskatten riskerar att göra bostadsmarknaden stelare. Det varnar till exempel professor Stellan Lundström vid KTH för. Det kan också få konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt. Det är svårt att förstå hur en regering som talar så mycket om att arbetsmarknaden behöver bli rörligare kan föreslå förändringar som gör bostadsmarknaden stelare.
Men det är inte bara de unga som behöver flytta av arbetsmarknadsskäl som påverkas av förändringarna. Även de äldre drabbas. Den retroaktiva höjningen av reavinstskatten slår hårt mot alla dem som hade sett fram emot att på äldre dagar sälja villan och flytta in i en hyresrätt.
Det är mot den här bakgrunden inte konstigt att många kritiserat den förändrade fastighetsskatten. OECD:s Sverigechef Jens Lundsgaard säger till exempel:
Man kan fråga sig varför regeringen gynnar boende jämfört med arbete och företagande. Fastighetsskatten är inte hög i Sverige jämfört med andra OECD-länder.12
Regeringens förslag till förändring av fastighetsskatten missgynnar därtill glesbygden. Många av småhusen ute i landet får ingen sänkning av fastighetsskatten. I 100 av landets kommuner har det genomsnittliga permanenthuset ett taxeringsvärde som är lägre än 450 000 kronor. I dessa kommuner får genomsnittsvillan ingen skattesänkning överhuvudtaget – däremot får de vara med och betala i form av höjd reavinstskatt.
Regeringen föreslår att det kommunala utjämningssystemet ska justeras för förändringen av fastighetsskatten. Det är det enda rimliga. Men regeringen föreslår ingen kompensering för framtida förändringar av taxeringsvärden och fastighetsskatt. Det riskerar att missgynna många glesbygdskommuner. I stället kommer kommuner som växer och där fastighetspriserna stiger att gynnas om fastighetsskatten kommunaliseras.
Vi socialdemokrater har redan tidigare aviserat att vi också vill förändra fastighetsskatten. Denna förändring ska vägledas av ett antal principer:
-
Fastighetsskatten ska vara rimlig för vanliga löntagare med normala inkomster.
-
Fastighetsskatten ska inbringa ungefär lika mycket resurser.
-
Fastighetsskatten ska vara förutsägbar för den enskilde fastighetsägaren.
-
Fastighetsskatten ska ha fördelningspolitiska inslag – slott och koja ska inte beskattas lika.
Vår ambition står i tydlig kontrast mot regeringens politik. Vi vill göra fastighetsskatten rättvisare – inte orättvisare.
Ökad risk för skatteplanering
Den 1 januari 2006 reformerade den socialdemokratiska regeringen skattereglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, i syfte att förbättra företagarnas villkor och förenkla reglerna.
Nu föreslår den borgerliga regeringen ytterligare förändringar i skattereglerna för fåmansbolagen. Men då regeringen samtidigt vill utvärdera konsekvenserna av dessa nya förslag är det tydligt att regeringen redan innan genomförandet ser betydande risker för ökad skatteplanering. Precis som på många andra områden väljer regeringen att först genomföra förändringar och sedan utreda konsekvenserna.
Inga konkreta förslag för att minska företagens administrativa börda
Den socialdemokratiska regeringen satte upp målet att minska den administrativa bördan på skatteområdet med 25 procent. I höstens budgetproposition ställde sig den borgerliga regeringen bakom det målet och skrev att den avsåg upprätta en fullständig plan för hur detta skulle kunna genomföras. Men ännu har inga konkreta åtgärder vidtagits. I vårpropositionen verkar regeringens ambition ha sjunkit. Nu verkar regeringen i stället nöja sig med att inrätta ett regelråd.
Det är inte tillräckligt. För att klara målet om minskad regelbörda med 25 procent krävs snabba åtgärder. Om regeringen menar allvar måste det faktiska arbetet med att minska regelbördan starta nu.
Slopad satsning mot skattefusk
Skatteverket uppskattar att det kommer in 100 miljarder kronor för lite i skatt varje år till statskassan på grund av skattefusk. Skattefusket, inklusive svartarbetet, uppgår således till enorma belopp. Men skattefusk leder inte bara till minskade inkomster till statskassan, det snedvrider också konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företagare. Resultatet blir att mindre produktiva företag, med sämre löne- och arbetsvillkor, konkurrerar ut seriösa och mer lönsamma företag.
Den socialdemokratiska regeringen prioriterade arbetet mot skattefusk och genomförde en rad åtgärder. Det är förvånande att den borgerliga regeringen inte fortsätter det arbetet. I stället drar regeringen in de 40 miljoner kronor som tidigare avsattes för att införa typgodkända kassaregister och planerar för en nedläggning av Ekobrottsmyndigheten.
Ointresset för att bekämpa skattefusk är särskilt förvånande eftersom den borgerliga regeringen går vidare med satsningen för att motverka fusket med bidrag och förmåner. Försäkringskassan uppskattar att bidrags- och förmånsfusket uppgår till 1 miljard kronor varje år för de tio vanligaste förmånerna. Om motsvarande gäller för hela socialförsäkringsområdet uppgår bidrags- och förmånsfusket till maximalt 4 miljarder kronor.
Satsningen mot bidrags- och förmånsfusk initierades av den socialdemokratiska regeringen. Det är ett viktigt arbete, men det bör vara en del av en samlad strategi mot skatte- och förmånsfusk.
Övriga skatteförändringar
På skattepolitikens område i övrigt välkomnar vi att regeringen har tagit till sig vårt förslag när de aviserar en förändring av reklamskatten. Därutöver är vi fortsatt kritiska till regeringens förslag om skatteavdrag för hushållsnära tjänster.
Budgetpolitik
Den ekonomiska vårpropositionen ska innehålla förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Skarpa förslag för innevarande år ska presenteras i tilläggsbudgeten. I enlighet med detta behandlar vi socialdemokrater regeringens tilläggsbudget för 2007 i en särskild tilläggsbudgetmotion.
I denna vårbudgetmotion väljer vi socialdemokrater, liksom regeringen, att presentera riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi redogör både för den politik vi gick till val på 2006, som vi presenterade i höstens budgetmotion, och för principiella och huvudsakliga synpunkter på regeringens nya aviseringar. På detta sätt ges en samlad bild över våra socialdemokratiska förslag och vår syn på regeringens politik. I likhet med i regeringens proposition specificeras inte ekonomiska ramar på anslagsnivå för de kommande åren.
Utgiftsområde 1 Rikets styrelse
Presstöd. Den under våren 2006 beslutade ökningen av presstödet bör genomföras i enlighet med tidigare riksdagsbeslut och förslaget i vår budgetmotion i höstas.
EU-frågor. Det är viktigt med en levande och bred debatt om Europeiska unionen. Regeringen drog i budgetpropositionen för 2007 in stödet till arbetsmarknadens parters Europainformation. Vidare förlängdes inte förordnandet för Kommittén för EU-debatt till den 31 december 2007. Medel bör anslås till insatser för att bredda och utveckla EU-debatten.
Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning
Kompetensöverföringsjobb. I budgetpropositionen för 2007 föreslog regeringen att anslaget för kompetensöverföringsjobb skulle avvecklas 2007. Detta motsatte vi socialdemokrater oss i budgetmotionen för 2007. Kompetensöverföringsjobben har fungerat väl.
Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution
Skattefusk. I budgetmotionen för 2007 föreslog vi socialdemokrater att anslaget till Skatteverket skulle utökas för att öka informationen om konsekvenserna av skattefusk. Detta bör fortfarande ske.
Utgiftsområde 4 Rättsväsendet
Resurser till kriminalpolitiken. Regeringen föreslår i vårpropositionen en neddragning av resurser till polisen och en ökning till åklagarmyndigheten. Det är bra att regeringen inser att man inte kan satsa ensidigt på polisen. Resursfördelningen till polis, åklagare, domstolar och kriminalvård måste hänga ihop om systemet ska fungera. Kriminalvården har redovisat stora behov framöver. Tyvärr hörsammar inte regeringen dessa. Vi socialdemokrater anslog redan i budgetmotionen för 2007 mer resurser än regeringen till Åklagarmyndigheten, domstolsväsendet och kriminalvården. Denna satsning kvarstår.
Ekobrottsmyndigheten. Den ekonomiska brottsligheten måste tas på allvar. Skattebrotten undandrar skattemedel som finansierar välfärden. Ekobrottsmyndigheten har en central roll i kampen mot den ekonomiska brottsligheten, och vi socialdemokrater motsätter oss därför en nedläggning av myndigheten.
Särskild satsning på människohandel och barnpornografi. Kampen mot människohandel och barnpornografi är två viktiga områden för att förstärka skyddet för utsatta kvinnor och barn. För att säkerställa polisens insatser på dessa områden vill vi göra en särskild treårig satsning mot människohandel och barnpornografi.
Hedersrelaterat våld. Polisen måste utveckla och samordna sitt arbete mot hedersrelaterat våld.
Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet
Hotbilden mot Sverige har förändrats. Idag och under överskådlig tid är ett militärt angrepp från en annan stat direkt mot Sverige osannolikt. Samtidigt ökar behovet av internationella insatser för fred och säkerhet. Det svenska försvaret ska i första hand organiseras med utgångspunkt i svenska behov men utifrån tillgängliga resurser kunna delta i internationella insatser. På så sätt bidrar vi till fred och säkerhet globalt – samtidigt som vi stärker vår egen och Europas säkerhet. Vi socialdemokrater avsätter 1 miljard kronor ur biståndsbudgeten på satsningar för medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete.
Många av dagens hot mot vårt samhälle kan inte mötas med militära insatser. Under de senaste åren har vi därför fört över resurser från försvarsbudgeten till polis, kriminalvård och övrigt rättsväsende för att stärka Sveriges inre säkerhet. Den förändrade hotbilden måste också avspeglas i fördelningen av resurser. Den nuvarande regeringen har slagit in på motsatt väg. I budgetpropositionen för 2007 ökades försvarsramarna trots att de årliga kostnaderna för JAS-projektet minskar med cirka 7 miljarder kronor mellan 2007 och 2010. Vi kommer inför arbetet med budgetmotionen för 2008 att noga analysera effekterna för de ekonomiska ramarna för försvaret då kostnaderna för JAS-projektet minskar för att helt upphöra 2010.
Vi socialdemokrater vill fullfölja försvarsreformen i enlighet med 2004 års försvarsbeslut och skapa ett modernt och ”högteknologiskt” insatsförsvar. I ljuset av alliansfriheten är det viktigt att värna en försvarsindustri av hög teknisk standard. Genom möjligheten att produktstyra försvarsforskningen uppnår man en hög effektivitet. För att kunna bibehålla en svensk försvarsindustri måste det finnas möjligheter till internationellt materielsamarbete och export. Exporten av försvarsmateriel ska dock omgärdas av ett regelverk som garanterar att vapen inte säljs till krigförande stater samt att hänsyn tas till mänskliga rättigheter. Försvarsmateriel som inte är ekonomiskt försvarbart att framställa i Sverige eller som går att motivera ur alliansfrihetshänsyn bör inhandlas.
I 2007 års ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att bemyndiganderamen för materiel och anläggningar ökar med 4,35 miljarder kronor samt att regeringen under 2007 får besluta om ombyggnad av 31 stycken JAS-plan och luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. I de årliga budgetpropositionerna ska regeringen redovisa ett samlat ställningstagande till investeringsplan. I budgetpropositionen för 2007 fanns inte de nu föreslagna objekten redovisade, och regeringen har inte redovisat någon ny samlad investeringsplan i vårpropositionen. Vi socialdemokrater vill därför göra en samlad bedömning när regeringen i kommande budgetproposition redovisar de ekonomiska konsekvenserna av samtliga planerade beställningar de kommande åren. Vår utgångspunkt är att investeringsplanen ska omfatta de materielprojekt som är nödvändiga för att de socialdemokratiska förslagen och i försvarsbesluten prioriterade uppgifterna ska kunna genomföras.
Därtill noterar vi att regeringen inte heller i 2007 års ekonomiska vårproposition har hörsammat det akuta behovet hos Sveriges kommuner att kunna ansöka om ersättning vid skador som uppstått vid naturkatastrofer och som inte kunnat förebyggas eller ersättas av försäkringsbolag. Vi socialdemokrater avsatte i budgetmotionen för 2007 resurser för dessa ändamål (se utg. omr. 25).
Vi socialdemokrater avvisade i budgetmotionen för 2007 förslaget att öka anslaget för insatsförbanden utöver 2004 års försvarsbeslut. Den utökning av anslaget som föreslogs av den socialdemokratiska regeringen är en tillräcklig ambitionsnivå.
Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd
Bistånd. Sverige har nått målet om 1 procent av BNI i bistånd. Det ger Sverige en särskild position och stora möjligheter att utmana andra länder att ta sin del av ansvaret. Sveriges roll i världen som en ledande pådrivare för utveckling och fred ska stärkas ytterligare. I enlighet med budgetmotionen för 2007 vill vi socialdemokrater avsätta en fredsmiljard ur biståndsmedlen för att aktivt stärka medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete.
En särskild Afrikasatsning. Många av världens allra fattigaste lever i södra Afrika. Här finns också de största problemen med hiv/aids. Vi socialdemokrater vill genomföra en särskild Afrikasatsning. Inom ramen för biståndet vill vi öronmärka särskilda resurser till detta.
Rysslandsbistånd. Regeringen vill snabbt och kraftfullt minska Sveriges stöd till utvecklingen i Ryssland. Situationen i Ryssland är mer oroande än på länge. Regeringen driver med stor brådska igenom utfasningen av biståndet till Ryssland. Även om den ryska ekonomin har utvecklats väl de senaste åren har inte den ryska administrationen använt resurserna till satsning på mänskliga rättigheter och en demokratisk utveckling. För oss socialdemokrater är det viktigt att Ryssland utvecklas till ett öppet och demokratiskt samhälle. Det är därför rimligt att Sverige successivt drar sig ur biståndsinsatser i till exempel rysk infrastruktur men samtidigt fortsätter att stödja utvecklingsinsatser som främjar ett öppet och demokratiskt samhälle samt mänskliga rättigheter i arbetslivet. Det är även viktigt att kampen fortsätter mot hiv/aids och tbc, miljöförstöringen, sexslavhandeln och den organiserade brottsligheten.
Såväl Sida som enskilda organisationer har påtalat att regeringens förslag innebär att de tvingas avbryta pågående och välfungerande projekt. Vi socialdemokrater avvisar regeringens snabbavveckling av biståndet till Ryssland.
Utgiftsområde 8 Migration
På migrationsområdet står Sverige inför den största utmaningen på ett decennium. Under innevarande år har Migrationsverket beräknat att asylmottagningen kommer att öka till omkring 40 000 personer. Den siffran beräknas bestå även under 2008. För att möta ökningen av asylsökande krävs såväl en fungerande organisation för prövning av enskilda ärenden som en beredskap för mottagande i landets kommuner.
De åtgärder regeringen aviserar i vårpropositionen är steg i rätt riktning. Men många misstag har redan begåtts. Trots den ökande flyktingströmmen väljer regeringen att lägga ned Integrationsverket. Det är också högst osäkert om förslaget om extra resurser till kommuner som tar emot flyktingar är tillräckligt. Regeringen måste följa frågan noggrant och återkomma med förslag på hur fler kommuner ska ta sitt ansvar i mottagandet av flyktingar som kommer till Sverige.
Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg
Trots en stark högkonjunktur presenterar den borgerliga regeringen inga satsningar på det sociala området. Tandvårdsreformen är försenad, och regeringen har inte lämnat några förslag med anledning av den nationella psykiatrisamordnarens utredning. På äldreomsorgens område avvecklas den socialdemokratiska regeringens miljardsatsning på kompetensutveckling, Kompetensstegen, utan att någon annan satsning föreslås. Regeringens aviserade satsning på alkohol och narkotika innebär endast en förlängning av nuvarande insatser.
Den handlingskraft som regeringen har visat när det gäller att sänka de förmögnas skatter har ingen motsvarighet på det sociala området. Denna prioritering är vi socialdemokrater emot. Vi vill i stället stärka välfärden i samhället.
Psykiatri. Det finns stora brister när det gäller psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Såväl verksamheten inom den slutna som öppna psykiatrin behöver förstärkas på många områden. Det behövs ett brett program för kompetensutveckling för personalen, fler vårdplatser, särskilda insatser för vård av utagerande och självskadande ungdomar och bättre möjligheter till rehabilitering och sysselsättning. Regeringen redovisar ingen ytterligare satsning på psykiatrin i vårpropositionen, trots att den nationella psykiatrisamordnaren i höstas föreslog omfattande reformer. Vi socialdemokrater kräver en nationell handlingsplan för psykiatrin, och vill redan nu avisera att vi satsar 1,1 miljard kronor till psykiatrin 2010, vilket innebär att vi skjuter till 1 miljard kronor mer än regeringen från och med 2007 till 2010.
En tandvård för alla. Regeringens tandvårdsreform försenas gång på gång. I de borgerliga partiernas gemensamma valmanifest lovades reformer från den 1 juli 2007. I budgetpropositionen för 2007 sköts reformen upp till den 1 januari 2008. Nu försenas den ytterligare, och reformen kan först träda i kraft andra halvåret 2008. Det visar på bristande engagemang från regeringens sida. Vi socialdemokrater vill genomföra en generös tandvårdsreform, i enlighet med det vi skrev i budgetmotionen för 2007: Vi vill satsa på förebyggande tandvård. För att alla ska ha råd att besöka tandvården regelbundet vill vi att en undersökning maximalt ska kosta 200 kronor. Dessutom vill vi införa ett högkostnadsskydd mot höga tandvårdskostnader. Kostnader för behandlingar som överstiger 2 700 kronor ska subventioneras med 70 procent, och kostnader över 15 000 kronor ska subventioneras med 90 procent. Därutöver vill vi, till skillnad från regeringen, också satsa på ungas tandvård. Till följd av att de utbildar sig allt längre och börjar arbeta allt senare vill vi förlänga den tid då tandvården är gratis, i ett första steg till 24 års ålder.
Ungdomars situation och hälsa. Vi vet att många ungdomar har det tufft. Stressjukdomarna ökar. Barnens rätt i samhället, Bris, får fler och fler telefonsamtal till sin krislinje. Rädda Barnen och Socialstyrelsen rapporterar om stigande alkoholkonsumtion och nya droger. Många ungdomar drabbas av ätstörningar. Vi socialdemokrater vill att det tas ett nationellt initiativ för att stärka ungdomarnas situation och hälsa. Men ansvaret för ungdomarna är gemensamt. Såväl staten, kommunerna, landstingen som frivilligorganisationerna ska därför bjudas in att delta.
FN:s barnkonvention. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 bör en speciell satsning göras under mandatperioden för att förverkliga FN:s konvention om barns rättigheter. Det gäller inte minst kampen mot barnarbete.
Familjelotsar. Familjer med funktionshindrade barn har ofta en komplicerad situation med många kontakter inom både landstinget och kommunen. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 bör ett försök med familjelotsar införas för att hjälpa dessa barn.
Mentorer i äldreomsorgen. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi att erfarna medarbetare i äldreomsorgen ska erbjudas möjlighet att bli mentorer för nyanställda.
Anhörigstöd. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi att anhörigstödet permanentas.
Kompetensstegen. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi att Kompetensstegen ska förlängas och byggas ut.
Social barn- och ungdomsvård. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi att riksdagen ger regeringen i uppdrag att till riksdagen lägga fram en nationell handlingsplan inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vi vill stärka den sociala barn- och ungdomsvården.
Hälso- och sjukvårdens ersättningssystem. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi planerna på att införa en patientpeng. Det är patientens behov som ska styra vården, inget annat.
Apoteket. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi socialdemokrater regeringens planer på att avveckla apoteksmonopolet.
Pandemiberedskap. I tilläggsbudgeten för 2006 tillfördes 200 miljoner kronor i ett anslag för vaccinförsörjning (anslag 14:10). Eftersom den nuvarande regeringen inte föreslog någon inriktning på detta arbete i höstens budgetproposition krävde vi socialdemokrater att en plan skulle redovisas för riksdagen. Regeringen har nu givit efter för detta krav. Det är bra, trots regeringens senfärdighet.
Välfärd av världsklass hela vägen – inte bara punktvis. Vi socialdemokrater vill att välfärden ska hålla hög kvalitet – och det gör den på många sätt redan idag. Men många människor hamnar mellan stolarna – mellan Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan, mellan sjukvården och äldreomsorgen och så vidare. Vi socialdemokrater kommer därför att se över dessa frågor noga och inför kommande motioner återkomma med förslag. Utgångspunkten är att sätta människan i centrum.
Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp
För stora grupper är regeringens vårproposition en otrygghetens budget. Regeringen föredrar att sänka skatten för de förmögna framför att förbättra villkoren för de människor som har drabbats av sjukdom eller är funktionshindrade.
Regeringen aviserar inga förebyggande åtgärder och inga förslag som förstärker möjligheterna för långtidssjuka och förtidspensionärer att komma tillbaka till arbetslivet. Av de 1,4 miljarder kronor av sjukpenninganslaget som avsattes för samordnade rehabiliteringsinsatser utnyttjas endast en dryg tiondel till finansiell samordning. Regeringen verkar utgå ifrån att de flesta sjukskrivna och förtidspensionärer, utan stöd och rehabilitering, kan arbeta.
Bättre villkor för förtidspensionärer. Den nuvarande regeringen sade före valet att den skulle genomföra samma förbättringar för förtidspensionärer som vi socialdemokrater föreslog. Detta har ännu inte skett. I stället har regeringen genomfört dramatiska försämringar. Vi socialdemokrater väntar fortfarande på att regeringen ska komma med förslag på hur man ska återställa försämringen i antagandeinkomst för förtidspensionärer.
Vi socialdemokrater vill i enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen i höstas förbättra villkoren för förtidspensionärer. Det ska ske genom att bostadstilläggets ersättningsnivå höjs till 95 procent, att taket höjs till 5 000 kronor och att inkomstprövningsnivån sänks från 62 till 60 procent.
Vi socialdemokrater välkomnar regeringens ambition att underlätta för människor som inte har hel arbetsförmåga att ta till exempel ett deltidsjobb utan att det sänker inkomsten och accepterar därför regeringens förslag om att sänka inkomstavdraget vid beräkning av bostadstillägget till personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Vi förutsätter att regeringen noggrant följer upp reformen.
Vi menar också att det hade varit bättre om regeringen, utöver att ta hänsyn till lönsamhetsaspekter, också såg till de praktiska förutsättningarna. Om en person med till exempel en skadad hand och utslitna axlar ska kunna återgå i arbetslivet räcker det inte med vilja och ekonomiska incitament – det måste också finnas en arbetsgivare som vill anställa personen i fråga, och det kan också behövas rehabilitering och andra stödjande insatser.
Ersättning i trygghetssystemen. Vem som helst kan bli sjuk, råka ut för en arbetsolycka eller förlora sitt arbete. Därför behövs trygga socialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkringar för alla. Att i första hand försöka pressa människor tillbaka till arbetslivet med hjälp av försämrade ersättningar i försäkringarna är fel väg att gå. De som varit sjuka länge behöver få ökade möjligheter till hjälp och stöd för att hitta tillbaka till arbetslivet. Arbetsgivarna måste ta sin del av ansvaret för att sjukfrånvarande kan komma tillbaka i arbete.
Efter regeringens sänkning av taket i sjukpenningen har 1,7 miljoner människor inkomster över taket. Genom att låta färre personer omfattas av den gemensamma tryggheten och sänka ersättningen till under 80 procent minskas tilltron till och legitimiteten för de allmänna trygghetsförsäkringarna. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi därför sänkta tak i sjukförsäkringen samt lägre sjukpenninggrundande inkomst så att de allra flesta har ett inkomstbortfallsskydd motsvarande 80 procent av sin lön.
Skuldränta för trygghetsförsäkringar. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 bör regeringen utreda förutsättningarna för att utbetala ränta till enskilda som på grund av långa handläggningstider inte fått sin ersättning i tid innan förslag om skuldränta införs avseende utbetalda ersättningar i trygghetsförsäkringarna.
Ersättningar för arbetslösa. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi regeringens förslag från budgetpropositionen 2007 om sänkt tak för sjuka och arbetslösa.
Sjukfrånvaro. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi regeringens planer från budgetpropositionen 2007 på tre punkter: Att förändra PILA-projektet, att ändra reglerna så alla arbetsgivare ska ha möjlighet att begära läkarintyg från första dagen samt att avskaffa målet om halverat antal sjukpenningdagar.
Inflytande. Det är viktigt att medborgarna har inflytande och insyn över hur välfärden administreras och organiseras. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen i höstas avvisade vi därför regeringens planer på att avskaffa socialförsäkringsnämnderna och försäkringsdelegationerna.
Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom
Höjt bostadstillägg för pensionärer. Den nuvarande regeringen sade före valet att den skulle genomföra samma förbättringar för ålderspensionärer som vi socialdemokrater föreslog. Så blev inte fallet. Deras förslag är mindre generösa. Vi socialdemokrater vill därför, i enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007, ytterligare förbättra bostadstillägget till pensionärer så att de sämst ställda pensionärerna får en bättre ekonomisk standard. Vårt förslag innebär att bostadstilläggets tak uppgår till 5 000 kronor i månaden, att ersättningsnivån uppgår till 95 procent och att inkomstprövningsnivån sänks från 62 till 60 procent, vilket innebär att fler har rätt att få bostadstillägg. Vi socialdemokrater accepterar förslaget att sänka inkomstavdraget vid beräkning av bostadstillägget till ålderspensionärer från 80 till 50 procent. Men vi förutsätter att regeringen noggrant följer upp reformen.
Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn
Sverige ska vara världens bästa land att växa upp i. De senaste åren har det gjorts stora satsningar på barn och deras familjer. Dessa förbättringar måste värnas. I stället har regeringen valt att försämra villkoren för familjer i flera avseenden, samtidigt som nya förändringar av barn- och familjepolitiken aviseras. Regeringen utreder införandet av ett kommunalt vårdnadsbidrag. Det är ett omodernt förslag, som riskerar att undergräva arbetslinjen och cementera könsroller.
Ersättning i föräldrapenningen. En generös föräldrapenning är en grundbult för familjers trygghet. Vi socialdemokrater avvisade därför regeringens förslag om sänkt sjukpenninggrundande inkomst i föräldrapenningen och sänkt inkomsttak i tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning som presenterades i budgetpropositionen för 2007.
Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad
Fördubbling av antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Vi socialdemokrater menar att det i det rådande konjunkturläget behövs betydligt mer av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning för att undvika arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi i denna motion en fördubbling av det sedan tidigare planerade antalet platser i den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen. Det innebär att vi avsätter resurser så att antalet platser i kvalificerad arbetsmarknadsutbildning kan nå upp till 15 000 platser i slutet av 2007 och sedan permanentas på denna nivå under de kommande åren.
Särskild satsning för att bryta långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Vi socialdemokrater är oroade över att långtidsarbetslösheten bland ungdomar ökar. Vi menar att problemet inte är att ungdomar inte söker arbete, utan att de har brist på utbildning eller för lite arbetslivserfarenhet för att få arbete. Därför vill vi satsa på snabba åtgärder i form av utbildning och praktik för att undvika att ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet. Särskilt viktigt är att förbättra situationen för ungdomar som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning och för långtidsarbetslösa ungdomar med utländsk bakgrund. Vi socialdemokrater föreslår följande satsningar på att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten bland ungdomar:
-
Mer resurser till kartläggning och vägledning för ungdomar 20 till 25 år.
-
Utökade möjligheter till sökanderesor och flyttstöd.
-
Kortare yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar som inriktar sig mot bristyrken för ungdomar.
-
Praktikplatser för ungdomar.
Nystartsjobb. Regeringens nystartsjobb är otillräckliga för att klara de utmaningar som finns på arbetsmarknaden och behöver förbättras ur flera aspekter, se tidigare arbetsmarknadsavsnitt.
Arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring för dem som hamnar i arbetslöshet. Den är viktig i tider av förändringar, eftersom den underlättar individens övergång från gamla till nya förutsättningar. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2007 flera försämringar i arbetslöshetsförsäkringen: högre egenfinansiering, sänkt tak, minskat antal ersättningsdagar, försämrad beräkningsgrund, ökade kvalifikationskrav och lägre ersättningsnivåer. Nu redovisar regeringen förslag om ytterligare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen för ungdomar. Vi socialdemokrater avvisar såväl de tidigare som de nya förslagen till försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. Vi socialdemokrater vill i stället förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut 80 procent av sin tidigare inkomst.
Regeringens integrationspaket. Den borgerliga regeringen aviserar i vårpropositionen ett ”integrationspaket”. Tyvärr innehåller det inte mycket nytt. Utöver instegsjobben, som inte skiljer sig nämnvärt från tidigare anställningsstöd mer än att de, precis som nystartsjobben, gynnar privat sektor framför offentlig sektor, föreslås bland annat förlängningar av den tidigare socialdemokratiska regeringens satsningar på kompletterande utbildningar för akademiker med utländsk examen och vidareutbildning för sfi-lärare. Den viktigaste integrationsåtgärden rustar regeringen ned: arbetsmarknadspolitiska insatser till långtidsarbetslösa, vilket drabbar många invandrare.
Utgiftsområde 14 Arbetsliv
Ohälsan i arbetslivet är tydligt klass- och könsbunden. Arbetare drabbas mer än tjänstemän, och kvinnor drabbas mer än män. Det är inte rimligt att många människor blir skadade och sjuka av sitt arbete. Vi vill därför utveckla arbetet för en bättre arbetsmiljö – inte avveckla det som den borgerliga regeringen nu gör.
Arbetsmiljöfrågorna blir allt mer komplicerade. Det behövs ökade kunskaper om hur arbetsskador ska förebyggas och hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kan bli effektivare. De regionala skyddsombuden är en viktig resurs i det här arbetet. Därutöver behöver företagshälsovården utvecklas till en effektiv resurs i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet.
Arbetsmiljö och inflytande. Sverige ska vara en förebild med moderna arbetsplatser och god arbetsmiljö. Tunga lyft, stress, monotona arbetsuppgifter, buller, exponering för hälsovådliga ämnen, utsatt ensamarbete och hot om våld är dock fortfarande vanligt förekommande. Vi socialdemokrater avvisade därför den borgerliga regeringens besparingar på arbetsmiljöområdet i budgetpropositionen för 2007.
Nedläggningen av Arbetslivsinstitutet. Vi socialdemokrater är kritiska regeringens nedläggning av Arbetslivsinstitutet. Arbetslivsinstitutet bedriver värdefull forskning inom en mängd arbetslivsrelaterade områden. Vid nedläggningen borde regeringen därutöver ha analyserat och säkerställt hur inledda forskningsprojekt och utbildningar ska kunna slutföras.
Heltid en rättighet – deltid en möjlighet. Ungefär 250 000 personer arbetar mindre än de skulle vilja. Genom att arbeta ofrivillig deltid har de, utöver lägre inkomster, en svagare förankring i arbetslivet. Problemet med ofrivilligt deltidsarbete är särskilt stort inom de kvinnodominerade branscherna vård och omsorg, handel, hotell och restaurang. Vi socialdemokrater vill därför lagstifta om att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet.
De otrygga anställningarna ska bli färre – inte fler. Antalet visstidsanställningar har ökat på arbetsmarknaden. Den tidigare socialdemokratiska regeringen föreslog därför att anställningsskyddet för visstidsanställda skulle skärpas, vilket också blev riksdagens beslut. Nu har den borgerliga regeringen rivit upp den nya lagen – innan den ens hann träda i kraft.
Utgiftsområdena 15 och 16 Studiestöd & Utbildning och universitetsforskning
Regeringen har presenterat flera beska åtgärder på utbildningsområdet, särskilt beträffande vuxenutbildningen. Regeringen har föreslagit neddragningar i komvux, avvecklat rekryteringsbidraget och tagit bort 25:4-regeln. Nu plockas även delar av bidraget till korttidsstudier bort, och en möjlighet för personer utan fullständig gymnasieutbildning att läsa kortare utbildningar i matematik, svenska, engelska och samhällskunskap försvinner.
Vi socialdemokrater presenterade i höstens budgetmotion satsningar på utbildning och forskning som överstiger regeringens åtgärder. Det är nödvändigt, för en bättre skola kräver mer resurser. En viktig åtgärd är att främja fortbildningen av lärarkåren. Det är bra att regeringen nu genomför åtgärder på detta område, något som vi socialdemokrater föreslog redan i budgetmotionen i höstas.
Regeringens politik på forskningsområdet bygger inte på de löften regeringen ställde ut i valrörelsen. Då lovades att den offentligt finansierade forskningen skulle uppgå till 1 procent av BNP. Det nås inte. I stället minskas de totala offentliga satsningarna på grundforskning och tillämpad forskning. Regeringen har inte heller påbörjat de utlovade satsningar på att höja kvaliteten i högskolan som vi socialdemokrater anser är nödvändiga.
Yrkesutbildning i gymnasieskolan. Ett modernt arbetsliv kräver både teoretiska och praktiska kunskaper. Det är därför viktigt att hela gymnasieskolan – de teoretiska inriktningarna, yrkesinriktningarna och lärlingsutbildningarna – lär ut teoretiska kunskaper. Regeringens förslag ger inte lärlingarna den högskolekompetens som det moderna arbetslivet behöver. Därför anser vi socialdemokrater att det förslag som vi presenterade i budgetmotionen i höstas ska genomföras.
Fler fritidspedagoger på fritids. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 anser vi att fler fritidspedagoger bör anställas för att höja kvaliteten på fritids.
Sänkt maxtaxa i förskolan och på fritids. Förskolan är det första steget i det livslånga lärandet. Förskolan stärker också barnens sociala förmågor. Därför ska alla ha tillgång till en förskola av god kvalitet. Vi vill ta ytterligare ett steg på vägen mot en avgiftsfri förskola i enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007.
Rättvis utbildning. Alla ska ha rätt till en bra utbildning. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 bör riksdagens beslut om fri etableringsrätt för enskilda förskolor brytas upp, och vi avvisar politiken som vidgar etableringsfriheten till den allmänna förskolan. Vi socialdemokrater avvisar också förslaget att stoppa högskoleutbyggnaden. Bara för att behålla samma andel högskolestuderande som idag krävs en fortsatt utbyggnad av högskolan eftersom ungdomskullarna väntas öka de kommande åren. Vi vill fortsätta att bygga ut högskolan, liksom den kvalificerade yrkesutbildningen. Vidare bör antalet platser på läkar- och tandläkarutbildningarna öka.
Resurser till utbildningsväsendet. Att överföra riktade bidrag för förskola och komvux till det generella statsbidraget samtidigt som en besparing genomförs riskerar att leda till att kommunerna drar ned på kvaliteten i förskolan och omfattningen av den kommunala vuxenutbildningen. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi socialdemokrater detta förslag samt förslaget att avskaffa anslaget till fackliga organisationer, handikapporganisationer med flera för uppsökande verksamhet.
Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid
Regeringens kulturpolitik kännetecknas av kortsiktiga lösningar på problem som regeringen själv har skapat. Kulturarbetarna har drabbats särskilt hårt av försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen. Svensk scenkonst har fått osäkra villkor genom regeringens hantering av den retroaktiva kulturmomsen. Den politik som regeringen nu presenterar i vårpropositionen inom kultursektorn är sammantaget otillräcklig som kompensation.
Avskaffandet av fri entré på museerna, neddragningen i a-kassan och halveringen av public service-avtalet är exempel på en kortsiktig kulturpolitik. Med regeringens förslag till tilläggsbudget har den akuta situationen lösts för 2007 – men inget besked har lämnats för framtiden. Kulturpolitiken måste i stället vara framåtsyftande och skapa goda planeringsförutsättningar och rimliga arbetsvillkor för de verksamma i kultursektorn.
Fördubbling av antalet konstnärslöner. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi fördubbla antalet konstnärslöner. Det medför ökad ekonomisk trygghet för fler konstnärer.
Handslag med idrottsrörelsen. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi förlänga handslaget och stödja utbildning av nästa generations idrottsledare. De resurser vi tillför överstiger den regeringen föreslagit. Vi vill också att staten, tillsammans med näringslivet och kommunerna, ska arbeta aktivt med att föra fler stora evenemang till Sverige.
Entréavgifter på statliga museer. Alla ska kunna ta del av de statliga museernas kulturskatter. I budgetmotionen för 2007 avvisade vi regeringens förslag om att avskaffa den fria entrén på statliga museer.
Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande
Regeringens totala och historiska omläggning av bostadspolitiken har inneburit en åtstramning av bostadsbyggandet, vilket leder till färre studentbostäder och att det har blivit avsevärt svårare att bygga hyresrätter. Regeringen har heller inga ambitioner att upprätthålla det statliga ansvaret på det bostadsfinansiella området och saknar helt visioner om hur en fungerande bostadsmarknad ska åstadkommas.
Bostadspolitik. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi regeringens förslag från budgetpropositionen för 2007 om att trappa av räntebidraget, avveckla bostadssamordnaren för ungdomar och att avskaffa investeringsbidragen för hyresbostäder och studentbostäder.
Utgiftsområdena 20 och 21 Allmän miljö- och naturvård & Energi
Miljö- och energipolitiken måste ses i en helhet. För att värna klimatet och säkra energiförsörjningen ska Sveriges oljeberoende brytas till år 2020. Vi tar vår utgångspunkt i Oljekommissionens rapport. Den bör följas upp med avseende på energiforskning och insatser för effektivare energianvändning.
Regeringens energi- och miljöpolitik präglas av passivitet. Den borgerliga energikompromissen var just det som många fruktade: en kompromiss som lamslagit sektorn i stället för att ge långsiktiga förutsättningar. Regeringens nyvaknade miljöintresse är snarare symboliskt än reellt. De så kallade satsningarna är inget annat än överföringar från vissa anslag till andra. Samtidigt skjuts många frågor på framtiden.
Insatserna för energieffektivisering minskas med 30 miljoner om året, eller 120 miljoner kronor under en fyraårsperiod. Det innebär mindre resurser till energirådgivning och informationsinsatser för att främja energieffektivisering i bostäder och företag. Stödet till de villaägare som vill byta ut den direktverkande eluppvärmningen mot till exempel fjärrvärme eller pelletspanna minskas med 12 miljoner kronor.
Vi socialdemokrater vill i stället föra en offensiv energi- och klimatpolitik.
Två nya certifikatsystem. Vi socialdemokrater vill se två nya certifikatsystem, som kan komplettera det som redan finns för förnybar el. De nya certifikaten ska driva på för en miljövänligare transportsektor och energieffektivisering.
Klimatmärkning. Vi vill skapa möjligheter för var och en av oss att handla klimatvänligt i vardagen genom att utveckla en klimatmärkning. Vi vill att den svenska livsmedelsbranschen, energibranschen och företrädare för transportsektorn tillsammans ska arbeta fram en enhetlig klimatmärkning. För detta ändamål avsätter vi socialdemokrater 50 miljoner kronor. En klimatmärkning underlättar även för en kommande miljöanpassad offentlig upphandling som tar hänsyn till miljöeffekter och sociala effekter under hela produktionskedjan.
Energiforskning. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 måste Oljekommissionens rapport följas upp med avseende på energiforskning.
Insatser för effektivare energianvändning. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 måste Oljekommissionens rapport följas upp med avseende på insatser för effektivare energianvändning.
Klimatinvesteringsprogram. Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) är ett viktigt instrument för kommuner, näringsliv och organisationer som gemensamt kan energieffektivisera och ställa om till en hållbar utveckling. I enlighet med vad vi socialdemokrater skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi att det statliga stödet till investeringsprogrammen avslutas år 2009 utan att alternativ anges.
Havsmiljösatsning. Vi socialdemokrater står bakom en fortsatt satsning på havsmiljö, men menar att regeringen bör återkomma med en annan finansiering. Därutöver anser vi att regeringen måste utvärdera åtgärderna så att det kan säkerställas att de verkligen ger miljöförbättrande effekt.
Miljöbilspremie. Det är viktigt att människor ges möjlighet att anpassa sin konsumtion så att den blir mer miljövänlig. En miljöbilspremie är ett försök i rätt riktning, men förstärker samtidigt regeringens negativa fördelningspolitik. Försöket är välkommet, men inte tillräckligt. För att fler ska köpa miljöbilar måste det finnas fler platser att tanka sin miljöbil på än vad det gör idag, och biogas- och etanolpriset måste vara konkurrenskraftigt. Ett nytt ceritfikatsystem skulle underlätta en sådan utveckling. Vidare bör regeringen presentera en annan finansiering än neddragna resurser till biologisk mångfald.
Efterkonvertering av bilar. Ska vi minska utsläppen av växthusgaser räcker det inte med nya miljöbilar – de gamla bilarna måste också ställas om så att de kan utnyttja alternativa bränslen. Den socialdemokratiska regeringen gav Vägverket i uppdrag att se över om bilar kan efterkonverteras utan att det strider mot EU:s tillverkaransvar för avgasrening. En sådan åtgärd ger en 100-procentig miljöeffekt och kan utnyttjas av många människor som idag inte har möjlighet att köpa en miljöbil. Vi föreslår en ny skattestimulans för dem som konverterar sin gamla bil till miljöbil, och avsätter 150 miljoner kronor för detta ändamål.
Utgiftsområde 22 Kommunikationer
Vägverket, Banverket och VTI har av regeringen fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för offentligt–privat samverkan (OPS) vid infrastrukturprojekt. Vi socialdemokrater menar att detta är fel väg att gå. En kreditvärdig stat med stora överskott i de statliga finanserna behöver inte låta privata aktörer finansiera gemensamma nyttigheter. Det blir bara dyrare.
Nytt index för Vägverket och Banverket. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 anser vi att nuvarande PLO-uppräkning av infrastrukturanslagen urholkar anslagen. En förändring måste till för att öka resurserna till Vägverket och Banverket.
Amorteringar av lån för väginvesteringar. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 anser vi att en förtida amortering av lån bör göras för att frigöra ett årligt ekonomiskt utrymme för underhåll av och investeringar i vägar.
Infrastrukturen i Stockholmsregionen. Stockholmsregionen behöver långsiktiga infrastrukturlösningar. Regeringens arbete på detta område försenar och försvårar möjligheterna att genomföra för Stockholmsregionen och landet viktiga infrastruktursatsningar, som exemplet med Citybanan visar. Även trängelskatten har hanterats på ett sätt som står i strid med folkomröstningsresultatet. Stockholmarna röstade för att intäkterna skulle återföras till investeringar i kollektivtrafik och vägar i Stockholmsregionen. Men regeringens förslag innehåller ingenting om behovet av att förstärka kollektivtrafiken. Vidare ska färdtjänst och taxi inte längre undantas från trängselskatt, vilket har både sociala och näringspolitiska nackdelar. Vi socialdemokrater avvisar därför regeringens förslag om trängselskatt i Stockholm.
Utgiftsområde 24 Näringsliv
Dagens höga tillväxt ger besked: Trygghet och rättvisa hämmar inte den ekonomiska utvecklingen. Tvärtom är det kombinationen av trygghet och utveckling som gör Sverige modernt och konkurrenskraftigt. Men nu riskeras den positiva utvecklingen av regeringens politik. Ökad otrygghet, tillsammans med en mängd förslag som högre arbetsgivaravgifter för de minsta företagen, en sämre marknadsföring av Sverige, en minskad svensk närvaro på viktiga exportmarknader och kraftiga nedskärningar i resurserna till de små och medelstora företagens forskning och utveckling leder till sämre konkurrenskraft. I regeringens förslag till tilläggsbudget för 2007 är den enskilt största näringspolitiska satsningen de 100 miljoner kronor som sätts av för att täcka årets kostnader för utförsäljningen av de statliga företagen. Det är mycket talande.
Export- och investeringsfrämjande. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi socialdemokrater göra större satsningar än regeringen på svensk export och Invest in Sweden Agency, ISA.
Ökat stöd till de strategiska utvecklingsprogrammen och rymdverksamheten. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi satsa på strategiska utvecklingsprogram. En nationell strategi bör utvecklas för besöksnäringen.
Forska & Väx. Vi socialdemokrater noterar att regeringen, trots löften om motsatsen, inte heller i vårpropositionen ger något anslag för 2007 till Vinnovas satsning Forska & Väx. Detta drabbar viktig företagsnära forskning, till exempel inom bio- och miljöteknik. Vi socialdemokrater hade en satsning på Forska & Väx i vår budgetmotion för 2007.
Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner
Allmän förskola för treåringar. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi socialdemokrater att förskolan görs allmän för alla barn från tre års ålder.
Äldreomsorg. Äldreomsorgen står inför stora utmaningar. Antalet anställda behöver öka. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 vill vi socialdemokrater använda kommunernas ökande resurser i form av skatteintäkter och statsbidrag för att öka äldreomsorgens andel av de kommunala kostnaderna.
Riktade anslag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I enlighet med vad vi skrev i budgetmotionen för 2007 avvisar vi regeringens förslag från budgetpropositionen 2007 om att det riktade anslaget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting upphör. Det innebär att statens möjligheter att i akuta situationer bistå kommuner och landsting begränsas.
Kommunalekonomisk utjämning. Betänkandet Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen (SOU 2006:84) om nya regler för kommunalekonomisk utjämning fick mycket kritik när det remitterades. Regeringen presenterar i vårpropositionen ett nytt förslag som ska träda i kraft 2008. Detta förslag har dock inte remitterats till berörda instanser. Vi kommer därför att noga analysera effekterna av det nya förslaget innan vi tar ställning.
Stockholm den 2 maj 2007 | |
Mona Sahlin (s) | |
Britt Bohlin Olsson (s) |
Leif Jakobsson (s) |
Kristina Zakrisson (s) |
Tone Tingsgård (s) |
Berit Andnor (s) |
Pär Nuder (s) |
Lars Johansson (s) |
Thomas Bodström (s) |
Carina Moberg (s) |
Urban Ahlin (s) |
Ulrica Messing (s) |
Tomas Eneroth (s) |
Ylva Johansson (s) |
Margareta Israelsson (s) |
Marie Granlund (s) |
Anders Karlsson (s) |
Carina Ohlsson (s) |
Thomas Östros (s) |
Sven-Erik Österberg (s) |
Susanne Eberstein (s) |
[1] | Inklusive sparandet i premiepensionssystemet. Exklusive detsamma uppgick det finansiella sparandet i offentlig sektor till 1,1 procent av BNP i genomsnitt mellan 2000 och 2006 enligt 2007 års ekonomiska vårproposition. |
[2] | Sid. 21, 2007 års ekonomiska vårproposition. |
[3] | Nettoförsvagningen av den offentliga sektorns finanser är 13 065 miljoner kronor enligt tabell 4.8 på sid. 99 i 2007 års ekonomiska vårproposition. |
[4] | Generaldirektör Mats Dillén sade följande i en intervju med TT den 16 april 2007: ”Därmed kan man säga att regeringen i viss mån bidrar till att Riksbanken måste agera snabbare och höja reporäntan, genom att bedriva en finanspolitik som troligen är expansiv.” |
[5] | Sid. 211, 2007 års ekonomiska vårproposition. |
[6] | PM 2007-04-24 ”Den budgetmässiga hanteringen av trängselskatten” från Finansutskottets kansli. |
[7] | Sid. 223, 2007 års ekonomiska vårproposition. |
[8] | Arbetsmarknadsverkets rapport 2007:1 ”Var finns jobben 2007?”. |
[9] | Resurser till jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Bo Bylund, 2007-04-25. |
[10] | I den fördelningspolitiska analysen ingår regeringens förslag till förändrad fastighetsskatt, avskaffad förmögenhetsskatt och sänkt allmänt pensionsavdrag till 12 000 kronor per år. Förslaget om höjd reavinstskatt ingår inte. |
[11] | Dagens Nyheter 2007-03-28. |
[12] | Aftonbladet 07-04-05. |