med anledning av redog. 1992/93:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse
Motion 1992/93:K22 av Harriet Colliander m.fl. (nyd)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Redogörelse 1992/93:JO1
- Tilldelat
- Konstitutionsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1992-11-27
- Bordläggning
- 1992-11-30
- Hänvisning
- 1992-12-01
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I motionen lämnas vissa förslag i anslutning till JOs uttalanden beträffande Rikspolisstyrelsens förvärv av ett aktiebolag för att skydda vissa tjänstefordon (1845-1988), kroppsvisitation vid misstanke om narkotikabrott (2043- 1991), kritik mot Kriminalvårdsstyrelsen med anledning av generella riktlinjer för besök hos i kriminalvårdsanstalt intagen HIV-smittad/AIDS-sjuk person (1950-1990), Statens invandrarverks (SIV) handläggning av asylärenden m m (1827-1991, m fl) samt fråga om i vad mån rätt till hemspråksträning kan anses föreligga (3861-1990).
1. Att dölja att fordon som används för spaningsverksamhet tillhör polisen
JO noterar att det ibland kan finnas ett välgrundat önskemål att kunna dölja att fordon som används vid spaningsverksamhet tillhör polisen men framför vissa kritiska synpunkter angående användningen av aktiebolagsformen. JO uttalar också kritik mot förfarandet att dölja statens äganderätt till vissa fordon genom att registrera dessa på olika privaträttsliga subjekt av annat slag. En sådan åtgärd, menar JO, är inte förenlig med bilregisterkungörelsens regler och straffbestämmelsen om osant intygande. Avslutningsvis konstaterar JO att om man från statsmakternas sida gör den bedömningen att det finns behov av att kunna förfara på detta sätt, krävs därför en ändring av gällande regler.
Enligt Ny demokratis uppfattning föreligger ett självklart behov för polisen att kunna dölja att det är polisen som är ägare till fordon som används i spaningsverksamhet. Reglerna bör därför ändras så att de av JO kritiserade förfarandena blir lagliga och inte kan ifrågasättas.
2. Kroppsvisitation vid misstanke om narkotikabrott
För att kroppsvisitation skall få ske krävs att misstanke föreligger om ett bestämt brott på vilket det kan följa fängelse. I det av JO redovisade ärendet grundades beslutet om kroppsvisitationen väsentligen på att det var fråga om en person som var känd i narkotikasammanhang sedan 60- talet och att han, då han anträffades, var påverkad av annat än alkohol och därför betedde sig underligt. Enbart dessa förhållanden utgör enligt JO inte konkreta omständigheter av beskaffenhet att grunda en skälig misstanke om sådant narkotikabrott som kan följas av fängelse.
Enligt Ny demokrati är det otillfredsställande att inte kunna använda kroppsvisitation i den av JO redovisade situationen. Förutsättningarna för kroppsvisitation bör därför ändras.
3. Tillsyn vid besök i kriminalvårdsanstalt hos intagen som är HIV-smittad/AIDS-sjuk
Intagen i kriminalvårdsanstalt får enligt 29 § första stycket lagen om kriminalvård i anstalt (KvaL) ta emot besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Han får inte ta emot besök som är ägnat att äventyra säkerheten i anstalten eller som kan motverka hans anpassning i samhället eller eljest vara till skada för honom eller annan. Enligt fjärde stycket samma paragraf skall tjänsteman vid anstalten vara närvarande vid besök, om det är påkallat med hänsyn till säkerheten.
En uppgift om att någon är HIV-smittad har generellt ett mycket starkt sekretesskydd enligt sekretesslagen.
JO riktade kritik mot Kriminalvårdsstyrelsen med anledning av generella riktlinjer för besök hos i kriminalvårdsanstalt intagen HIV-smittad/AIDS-sjuk person. Riktlinjerna återges i JOs beslut.
Riktlinjerna innebar dels att tjänsteman vid anstalten i vissa fall skulle vara närvarande vid besök hos HIV- smittad/AIDS-sjuk person, dels att uppgifter om sjukdomstillståndet kunde utlämnas.
JO uttalade sammanfattningsvis att en generell regel om att alla HIV-smittade/AIDS-sjuka, som vägrar att efterge sekretessen angående sin sjukdom, endast får ta emot besök under tillsyn inte står i överensstämmelse med 29
§ KvaL.
Kriminalvårdsstyrelsen har uppenbarligen ansett att det funnits ett behov av riktlinjer och råd för besök på anstalt. Enligt Ny demokratis uppfattning kan det finnas anledning att se över 29
§ KvaL och sekretessreglerna i syfte att skapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstalt mot HIV- smitta men också mot andra smittsamma sjukdomar.
4. Bättre resurser till JO för att granska Invandrarverket
JO har vid sin granskning av Invandrarverket bl a konstaterat att verkets handläggning varit behäftad med brister, att verket brustit i förmåga att administrera och prioritera i den ökade ärendemängden, att enskilda i många fall har blivit onödigt lidande på grund av bristerna, att statsverket och offentliga biträden för utlänningar förorsakats ekonomiska förluster.
Kritiken är enligt JO i åtskilliga fall allvarlig. Rättssäkerhets- och effektivitetskrav har eftersatts. JO konstaterar emellertid att vissa förbättringar har skett efter kritiken men framhåller samtidigt att omständigheter liggande utanför verkets kontroll, t ex situationen i Östeuropa, snabbt kan komma att vända utvecklingen i negativ riktning. Skulle detta inträffa, säger JO, förutsätter han att det vid de prioriteringar som kommer att bli nödvändiga iakttas betydligt större noggrannhet än vad som varit fallet i vissa av de ärenden som granskats med anledning av inspektionen.
Avslutningsvis uttalar JO att han kommer att oavsett ärendeutvecklingen fortsätta sin bevakning av det här aktuella området bl a genom ytterligare inspektioner.
Det är uppenbart att det alltjämt finns stora brister inom Invandrarverket, t ex i fråga om upphandling av förläggningsplatser, personalpolitik samt ärendehandläggning och annan förvaltningsuppgift, som i många fall är anmärkningsvärt passiv.
Enligt Ny demokratis uppfattning räcker det inte med att JO inspekterar Invandrarverket lite då och då, utan det måste bli fråga om en kontinuerlig granskning tills förhållandena på Invandrarverket ändrats. Även Utlänningsnämnden och andra myndigheter som har med utlänningar, flyktingar och invandrare att göra bör bli föremål för granskning.
Enligt riksdagsordningen är Riksdagens ombudsmän fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. Ny demokratis förslag kan medföra att det behövs ytterligare en ombudsman. Vid sådant förhållande måste riksdagsordningen ändras. Det kan också vara så att en utökad granskningsverksamhet går att klara med befintligt antal ombudsmän men med annan resursförstärkning.
Mot bakgrund av det anförda är det därför angeläget att det skapas sådana förutsättningar att Riksdagens ombudsmän får möjlighet att kontinuerligt granska Invandrarverket och andra myndigheter som handlägger frågor rörande utlänningar, flyktingar och invandrare.
5. Begränsa rätten till hemspråksträning och hemspråksundervisning
Granskningsärendet gällde hemspråksträning i förskolan och bl a berördes frågan om hemspråksträningen bör ses som en generell service eller som en behovsprövad rätt enligt 6
§ socialtjänstlagen.
Ny demokratis grundläggande uppfattning är att hemspråksträning och hemspråksundervisning inte bör bekostas av stat eller kommun. Om sådan träning eller undervisning skall förekomma bör den i vart fall inte vara generell utan behovsprövad. Eftersom det tycks vara så att flera kommuner uppfattar rätten till träning eller undervisning som en generell serviceskyldighet bör lagreglerna ändras så att det klart framgår att träning eller undervisning som bekostas helt eller delvis av stat eller kommun endast får bedrivas om behov därtill föreligger.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regeländringar så att polisen på ett lagligt sätt kan dölja sitt ägande av fordon som används i spaningsverksamhet,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skapas förutsättningar så att kroppsvisitation kan användas i större utsträckning än för närvarande,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lagstiftningen ses över i syfte att skapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstalt och andra inrättningar mot hivsmitta och andra smittsamma sjukdomar,
4. att riksdagen skapar sådana förutsättningar att Riksdagens ombudsmän får möjlighet att kontinuerligt granska Invandrarverket och andra myndigheter som handlägger frågor rörande utlänningar, flyktingar och invandrare,
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna ändras så att hemspråksträning eller hemspråksundervisning, vilken bekostas helt eller delvis av stat eller kommun, endast får bedrivas om det föreligger särskilda behov därtill.
Stockholm den 27 november 1992 Harriet Colliander (nyd) Simon Liliedahl (nyd) Karl Gustaf Sjödin (nyd) Richard Ulfvengren (nyd)
Yrkanden (11)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regeländringar så att polisen på ett lagligt sätt kan dölja sitt ägande av fordon som används i spaningsverksamhet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regeländringar så att polisen på ett lagligt sätt kan dölja sitt ägande av fordon som används i spaningsverksamhet
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skapats förutsättningar så att kroppsvisitation kan användas i större utsträckning än för närvarande
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lagstiftningen ses över i syfte att skapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstalt och andra inrättningar mot hivsmitta och andra smittsamma sjukdomar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lagstiftningen ses över i syfte att skapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstalt och andra inrättningar mot hivsmitta och andra smittsamma sjukdomar
- Behandlas i
- 4att riksdagen skapar sådana förutsättningar att riksdagens ombudsmän får möjlighet att kontinuerligt granska invandrarverket och andra myndigheter som handlägger frågor rörande utlänningar, flyktingar och invandrare
- Behandlas i
- 4att riksdagen skapar sådana förutsättningar att riksdagens ombudsmän får möjlighet att kontinuerligt granska invandrarverket och andra myndigheter som handlägger frågor rörande utlänningar, flyktingar och invandrare
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna ändras så att hemspråksträning eller hemspråksundervisning, vilken bekostas helt eller delvis av stat eller kommun, endast får bedrivas om det föreligger särskilda behov därtill.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna ändras så att hemspråksträning eller hemspråksundervisning, vilken bekostas helt eller delvis av stat eller kommun, endast får bedrivas om det föreligger särskilda behov därtill.
- Behandlas i
- 20002att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skapas förutsättningar så att kroppsvisitation kan användas i större utsträckning än för närvarande
- Behandlas i
- 20002att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skapas förutsättningar så att kroppsvisitation kan användas i större utsträckning än för närvarande
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.