Multilateralt bistånd
Motion 1992/93:U235 av Ian Wachtmeister och Lars Moquist (nyd)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utrikesutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I en pamflett av Erskine Childers -- tidigare rådgivare till FNs generalsekreterare -- kan man läsa följande om biståndet till tredje världen.
Nyligen kom en rymdvarelse till jorden för att studera vad bistånd till tredje världen egentligen är för något. Det blev uppenbarligen en mycket märklig upplevelse. I ett av utomjordingen kvarglömt anteckningsblock kunde man bl a läsa:
De som ger bistånd kallar sig själva för givare och de fattiga länderna för mottagare. Men jag har nu lärt mig att mottagarna betalar lika mycket som de får i bistånd i avbetalningar på lån. Vanligtvis betalar de till och med mer än de lånat eftersom räntorna ensidigt har höjts av dem som kallar sig givare. Så egentligen verkar det som om de är de egentliga nettomottagarna.
Apropå tredje världens ekonomiska misskötsel funderar utomjordingen så här:
Jag försöker förstå vad det är som händer med hela planetens finansstruktur, det är kaos på valutamarknaderna som styrs från givarländerna. Och i landet som kallar sig självt den enda supermakten har sparbankerna misskötts så till den milda grad att de gått back med 750 miljarder dollar, regeringen har skapat det största budgetunderskottet i världen och var tionde medborgare lever på socialhjälp. Jag har fått kännedom om ökande fattigdom och hemlöshet i många av ''givarländerna''.
Vår utomjording såg också att givarna satte upp villkor för att motverka korruption i u-länderna och funderar vidare:
Vem är mest korrupt -- den rike som har råd att inte vara det men ändå är det? Eller den fattige som får veta att han inte får något av detta mystiska bistånd om han är korrupt?
Vår utomjording lärde sig också att parlamentarikerna i givarländerna inte ville ge bistånd till diktatorer. Något konfunderad skrev han:
Men jag har upptäckt att de flesta av dessa diktatorer fick sina poster tack vare vissa givarländers säkerhetstjänster, och de andra givarländernas regeringar protesterade inte särskilt högljutt. Givarländerna har hållit diktatorerna på plats genom att stödja dem ekonomiskt, sedan har deras exportföretag kommit och mutat diktatorerna och diktatorerna har satt in pengarna på konton i givarländerna och givarna har i än högre grad blivit mottagare. Det kommer att ta år för de fattiga länderna att repa sig från denna behandling. Men nu kräver givarländerna som en gång stödde dessa diktaturer i stället omedelbar demokrati som villkor för bistånd.
Vår utomjording beklagar djupt att många fattiga länder lägger ut så mycket pengar på vapen men konstaterar:
1990 stod de 80 % av jordens befolkning som lever i de fattiga länderna för 14 % av världens vapenutgifter medan de 20 % som lever i de rika länderna stod för 86 % av vapnen. Dessutom är det de rika länderna som säljer de vapen som de menar att de fattiga länderna inte bör köpa.
Givarländerna sätter upp alla dessa villkor för vad de kallar bistånd. De kräver att de mottagande länderna skall uppföra sig bättre än vad de själva gör. Och detta efter att i århundraden ha hindrat de fattiga länderna från att lyckas.
Den sista anteckningen handlade om de rika ländernas bekymmer för att tredje världens länder inte har så stor ekonomisk tillväxt. Han hade studerat en FN-rapport som uppgav att tredje världens länder varje år förlorar 500 miljarder dollar på grund av de rika ländernas handelshinder. Detta, skrev han, är 10 gånger så mycket som det obundna biståndet. De rika länderna säger att de bryr sig om fattigdomen i tredje världen men ändå är det så att av den planetens handel går bara 18 % till de fattiga länderna där 80 % av jordens befolkning bor. Detta är antingen blindhet eller bluff.
Dessa ord om världens biståndshyckleri och om det ekonomiska tillståndet i de ''rika'' länderna kan vara en lämplig ingress när nivån och innehållet för det svenska biståndet skall fastställas.
Militära utgifter
I vår motion till riksdagen med anledning av biståndsbudgeten för budgetåret 1992/93 angav vi som ett motiv till anslagsreduceringar bl a att ''många mottagarländer lägger en orimligt stor andel av sin budget på militära utgifter''. Det är därför med tillfredsställelse vi i årets budgetförslag ser att regeringen tagit fasta på mottagarländernas militära utgifter som ett av kriterierna för bistånd. Vi förutsätter att ett lands höga militära utgifter satt spår i budgeten i form av ett reducerat bistånd för ifrågavarande land.
Budgetunderskottet -- biståndsmålet
Statsbudgeten för budgetåret 1993/94 visar på ett beräknat underskott om 162 miljarder kr. Att i en budget med ett så ofantligt underskott fortsätta att upprätthålla ett bistånd på 0,93 % av vår bruttonationalinkomst är orimligt. Vi anser att Sverige bör ha det av FN fastställda målet 0,7 % av BNI som långsiktigt riktmärke för biståndet men med hänsyn till den bedrövliga svenska ekonomin kan vi idag inte ens upprätthålla en sådan nivå. Vi föreslår att det totala biståndet till utvecklingsländer och till våra grannar på andra sidan Östersjön uppgår till drygt 7 miljarder kr, d v s något mer än 0,5 % av BNI.
Skuldavskrivningar -- frihandel
Sverige bör internationellt verka dels för att givarländerna avskriver sina fordringar på de fattiga mottagarländerna, dels för att rasera handelshindren mellan rika och fattiga länder. Att som idag pytsa ut lite bistånd över fattiga länder men sedan motverka mottagarlandets ekonomiska utveckling genom att införa handelshinder för utvecklingsländernas produkter eller kräva tillbaka enorma lånefordringar är ett gigantiskt hyckleri.
Under C-anslaget Internationellt utvecklingssamarbete föreslår vi följande:
C 1. Bidrag till internationella utvecklingsprogram (mkr)
UNDP 50 -- 510 UNCDF 10 -- 30 UNFPA 150 + 10 UNICEF 250 -- 100 WFP 200 -- 70 UNRWA 10 -- 120 UNHCR 300 + 65 UNCTAD/GATTs ITC 5 -- 15 Narkotikabekämpning 53 +-- 0 IDA 225 -- 275 IFC 14 +-- 0 Afrikanska utvecklingsfonden 321 +-- 0 Nordiska utvecklingsfonden 42 -- 20 Miljöinsatser 15 -- 20 Internationella familjeplanerings- federationen (IPPF)
39
-- 50 Internationella sjöfartsuniversitetet (WMU) 18 +-- 0 Multilaterala bitr experter m.m. 5 -- 50 FNs aktioner för fred/återuppbyggnad 50 -- 100 Övriga insatser 26 -- 70 Summa C 1-anslag 1 783 -- 1 365
Kommentarer
FNs utvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemets centrala organ för finansiering av tekniskt bistånd. Sverige är största biståndsgivare och svarar för 11 % av budgeten. Det finns ingen anledning för Sverige att vara världsledande i bistånd till UNDP. Bördorna måste fördelas på ett rimligare sätt.
FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt. Sverige är största biståndsgivare och svarar för 20 % av budgeten. Vi föreslår en drastisk nedskärning av anslaget.
För FNs befolkningsfond (UNFPA) föreslår vi en höjning av anslaget med 10 mkr. Befolkningsfrågan är förmodligen utvecklingsländernas allra största problem. FN måste på allvar ta itu med denna fråga.
FNs barnfond -- UNICEF -- erhöll år 1991 17 % av sina totala inkomster via anslag från Sverige. Flera europeiska stormakter finns inte med bland de större givarna. Sverige kan inte vara bäst i allt. Anslaget reduceras kraftigt.
Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har en betydelsefull roll vid samordning av livsmedelsleveranser. Vi föreslår dock att anslaget av budgetskäl reduceras med 70 mkr.
Anslaget till FNs flyktinghjälp för palestinaflyktingar (UNRWA) reduceras till 10 mkr. Sverige var år 1991 den tredje största givaren.
Vi föreslår en höjning av anslaget till FNs flyktingkommissarie (UNHCR) med 65 mkr i förhållande till regeringens förslag. UNHCR som försöker medverka till långsiktiga lösningar på flyktingproblemen har genom flyktingproblematiken på Balkan fått än större finansieringsbekymmer.
Anslaget till UNCTAD/GATTs internationella handelscentrum föreslås reducerat till 5 mkr. Sverige är den största bilaterala givaren.
Narkotikabekämpning är en viktig angelägenhet som bör prioriteras. Vi föreslår ingen anslagsändring.
Sverige har i december 1992 slutfört förhandlingarna med Internationella utvecklingsfonden (IDA) om den 10:e medelspåfyllnaden. Sverige synes ha ställt i utsikt att under en treårsperiod bidra med drygt 2,8 miljarder kr. Med utgångspunkt från de slutförda förhandlingarna om en svensk andel om 2,62 % av IDAs budget har regeringen föreslagit ett anslag om 500 mkr. Den svenska kronans fall kan komma att medföra krav på ytterligare anslag. Vi föreslår att riksdagen inte godkänner överenskommelsen om den 10:e påfyllnaden. Sveriges åtagande bör inte vara större än vår röstandel i världsbanken (IBRD), d v s 1,17 %. Vi föreslår en anslagsminskning till 225 mkr.
Anslaget till det Internationella finansieringsbolaget (IFC) har fastställts med stöd av tidigare beslut om svenskt åtagande. Den svenska kronans fall kan komma att medföra större åtaganden än vad regeringen förutsett i budgetpropositionen. Vi anser att avtalet bör omförhandlas och våra åtaganden drastiskt minskas vid första möjliga förhandlingstillfälle.
Med hänsyn till att Sverige åtagit sig att svara för 4,5 % av resurspåfyllnaden till Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) föreslår vi ingen anslagsjustering. Vi anser dock att det svenska åtagandet är alldeles för stort och att Sverige därför sänker sitt åtagande drastiskt i samband med kommande förhandlingar inför resurspåfyllnaden fr o m budgetåret 94/95.
Mot bakgrund av den synnerligen svaga svenska ekonomin och vårt enorma budgetunderskott bör vi vid framtida förhandlingar med de regionala utvecklingsbankerna drastiskt reducera våra åtaganden.
Vi föreslår av budgetskäl viss neddragning av anslagen till Nordiska utvecklingsfonden (NDF) och till miljöinsatser. Till Internationella sjöfartsuniversitetet i Malmö (WMU) föreslås oförändrat anslag. Vi anser att Internationella familjeplaneringsfondens (IPPF) verksamhet är mycket angelägen men att verksamheten bör samordnas med UNFPA. Vi föreslår en reducering av anslaget med 50 mkr. Sverige svarar idag för 20 % av IPPFs budget. Vi föreslår av budgetskäl en kraftig reducering av anslaget för Multilaterala biträdande experter m m. Anslagsposten nyttjas främst för rekrytering, utbildning och finansiering av biträdande experter inom främst FN- systemet.
Anslaget FNs aktioner för fred och återuppbyggnad föreslås reducerat med 100 mkr varefter anslaget kommer att uppgå till samma nivå som för 1992/93. Sverige har inte råd med ett kraftigt ökat anslag till detta nyinrättade konto.
Vi föreslår också en reducering av anslaget Övriga insatser med 70 mkr. Inom anslaget finansieras internationella aktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen inte godkänner de gjorda utfästelser som regeringen redogjort för i anslutning till anslaget Bidrag till internationella biståndsprogram (tredje huvudtiteln C
1),
2. att riksdagen inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som regeringen härutöver förordat (tredje huvudtiteln C
1),
3. att riksdagen till Bidrag till internationella biståndsprogram för budgetåret 1993/94 anvisar 1
365
404
000 kr mindre än vad regeringen föreslagit eller 1
783
000
000 kr (tredje huvudtiteln C
1).
Stockholm den 20 januari 1993 Ian Wachtmeister (nyd) Lars Moquist (nyd)
Yrkanden (6)
- 1att riksdagen inte godkänner de gjorda utfästelser som regeringen redogjort för i anslutning till anslaget Bidrag till internationella biståndsprogram (tredje huvudtiteln C 1)
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen inte godkänner de gjorda utfästelser som regeringen redogjort för i anslutning till anslaget Bidrag till internationella biståndsprogram (tredje huvudtiteln C 1)
- Behandlas i
- 2att riksdagen inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som regeringen härutöver förordat (tredje huvudtiteln C 1)
- Behandlas i
- 2att riksdagen inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som regeringen härutöver förordat (tredje huvudtiteln C 1)
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen till Bidrag till internationella biståndsprogram för budgetåret 1993/94 anvisar 1 365 404 000 kr mindre än vad regeringen föreslagit eller 1 783 000 000 kr (tredje huvudtiteln C 1).
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen till Bidrag till internationella biståndsprogram för budgetåret 1993/94 anvisar 1 365 404 000 kr mindre än vad regeringen föreslagit eller 1 783 000 000 kr (tredje huvudtiteln C 1).
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.