Översvämningar i reglerade älvar
Motion 1993/94:Bo510 av Olle Lindström m.fl. (m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Bostadsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1994-01-25
- Bordläggning
- 1994-02-08
- Hänvisning
- 1994-02-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I juni månad 1989 inträffade översvämningar i Luleälven medförande stora skador på fritidshus, bryggor, båthus, trädgårdar, åkrar och campingplatser.
1993, i augusti, förekom ännu högre vattennivåer i Luleälven, Skellefteälven, Umeälven och Ångermanälven. Det var då vattennivåer som aldrig tidigare uppmätts. Översvämningarna fick katastrofala följder. Hus vattenskadades och fick utrymmas, vägar avstängdes. Sprickbildning konstaterades i dammarna, och oron spred sig bland befolkningen.
Beredskapen höjdes, katastrof- och evakueringsplaner aktualiserades genom länsstyrelsens och kommunernas försorg.
De höga vattenflödena 1993 orsakades i huvudsak av extremt riklig nederbörd. Snömängderna i fjälltrakterna var större än vanligt. Regnperioder i augusti satte fart på snösmältningen som ledde till översvämningar som drabbade älvsystemet.
Det måste dock ifrågasättas om inte detta kunde ha förutsetts. Med redan fyllda vattenmagasin fanns ingen beredskap för att lindra översvämningarna.
Kraftverksdammarna i Sverige har alltid betraktats som tillförlitliga och säkra. Vattenfall har genom en dammsäkerhetskommitté planmässig kontroll med inspektioner och besiktningar. Länsstyrelsen har ansvar för den offentliga tillsynen och SMHI skall övervaka att dammägarna följer vattendomstolens föreskrifter.
I augusti 1993 uppstod sättningar i dammarna i Porjus, Suorva, Bastusel och Ajaure, vilket medförde att många människor blev skräckslagna och förberedde sig för evakuering.
Kritik av sällan skådat slag framfördes i massmedia mot kraftproducenterna.
Skadorna efter översvämningarna enbart i Luleälven har bedömts till belopp mellan 50 och 100 miljoner kronor. De ekonomiska skadorna drabbar enskilda personer i stor utsträckning. Ingen har ännu påtagit sig ansvaret och är villig att ersätta sakägarna.
I det korta perspektivet måste ersättningsfrågan lösas genom kraftproducenternas försorg. I det längre perspektivet måste åtgärder vidtagas av förebyggande karaktär. Vattenhushållningsbestämmelserna måste ses över och eventuellt omprövas.
Kraftproducenterna måste aktivt deltaga i den fysiska samhällsplaneringen och beredskapsplaneringen. Länsstyrelsen och kommunerna måste se till att kraftproducenterna yttrar sig över kommunöversikter och planförslag som berör reglerade älvar. Detta regleras i Plan- och bygglagen, kapitel 4.
Det är utomordentligt viktigt att ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter och kraftföretag klarläggs och att de boende i älvdalarna blir skadeslösa och kan känna trygghet i sin hembygd.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att klarlägga ansvarsfrågan med anledning av översvämningar i Norrlandsälvarna.
Stockholm den 21 januari 1994 Olle Lindström (m) Per-Richard Molén (m) Hans Dau (m)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att klarlägga ansvarsfrågan med anledning av översvämningar i Norrlandsälvarna.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att klarlägga ansvarsfrågan med anledning av översvämningar i Norrlandsälvarna.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.