Regionalpolitiska insatser i Norrbottens län
Motion 1993/94:A448 av Bengt Hurtig (v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Arbetsmarknadsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1994-01-25
- Bordläggning
- 1994-02-08
- Hänvisning
- 1994-02-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I slutet av februari 1994 förväntas regeringen lägga en proposition om regionalpolitiken på riksdagens bord. Det kan då vara lämpligt att återkomma med mer omfattande analyser av regionalpolitiken. Tills vidare finns några drag i utvecklingen som bör beskrivas och förslag som redan nu kan behandlas.
I de borgerliga regeringsförklaringarna har det sagts att ''Hela Sverige ska leva.'' Sällan har någon slogan ekat så tomt i glesbygden och i skogslänen som nu. Politiken med bolagisering, avreglering, privatisering, åtstramning av kommunernas ekonomi och inskränkningar av det kommunala självstyret ökar de regionala obalanserna. Denna process inleddes av den förra regeringen. Inom regeringen förbereds nu en regionalpolitisk proposition vars innehåll anpassas till Europeiska unionens regelverk. Samtidigt förs med EU förhandlingar om rätten att föra en minst lika omfattande regionalpolitik som nu och om eventuella insatser i Sverige från EU:s strukturfonder i Sverige. Villkoren för de svenska skogslänen bestäms i ökande grad av EU:s politiska elit. Regeringens nuvarande politik hotar undergräva de regionalpolitiska målen. Den regionalpolitiska tjänstemannautredning som nu pågår synes inte ha gjort någon djupare analys av hur bolagiseringen, avregleringen av verksamheter, och privatiseringen av samhällsfunktioner påverkar den regionala balansen. Förändringen av skatteutjämningssystemet tycks också lämnas utanför.
Glesbygdens problem
Nedläggningen av skolor och åtstramningen av service fortsätter också i glesbygden. De hårda sparvillkoren på kommunerna drabbar särskilt glesbygden eftersom den offentliga sektorn har större andel sysselsatta där.
Processen med bolagiseringen och avreglering av verksamhet hos Televerket, Posten, SJ, Vattenfall och Domänverket inleddes av den förra regeringen och fullföljs nu med full kraft. Privatisering av delar av verksamheten pågår i första hand av det sammanslagna ASSI-Domän vilket medför minskade möjligheter att påverka glesbygdens villkor med politiska beslut. Försämring av service och avskedanden av statligt anställd personal drabbar glesbygden hårt. Kommersialisering av AB Svensk bilprovnings verksamhet medför sannolikt att mindre lönsamma enheter i glesbygden försvinner. Avregleringen av inrikesflyget leder till att mindre lönsamma linjer till Norrlands inland slås ut.
Den hårdare konkurrensmiljön inom detaljhandeln medför att de stora grossisterna får allt svagare intresse att behålla mindre butiker i glesbygd. När små butiker försvinner försvinner ofta också bensinförsäljningen. Det ökade bensinpriset medför att glesbygden ytterligare drabbas. SCB:s resvaneundersökning från 1984-1985 visar att de personer som bor på landsbygd eller mindre tätorter har ett bilresande som är 50 % högre än i storstäderna. Användbar kollektivtrafik saknas ofta i glesbygd. För att klara glesbygdens problem bör utredas om en regionalt differentierad bensinskatt kan införas. Av miljöskäl är det rimligt att bensinskatten höjs åtminstone i storstadsområdena. I NUTEK:s rapport ''Underlag för översyn av regionalpolitiken'' sägs att sysselsättningssvårigheterna för glesbygden knappt har börjat. NUTEK föreslår en särskild utredning för att belysa hur de regionalpolitiska hänsynen kan byggas in i olika samhällssektorer i samband med avregleringar inom den offentliga sektorn och affärsverken.
För Norrlands inland och glesbygden är skogsbruket och sågoch träindustrin av stor betydelse. Billiga råvaror från andra länder, ökade transportkostnader, ökad användning av returfiber i massaindustrin, högre energipriser och högre miljökrav medför att avsättningen av massaved från inlandet sjunker. Detta ökar överskottet av skogsråvara kraftigt och gör uttaget av sågtimmer mindre lönsamt. Detta innebär att sågverken som har varit en stomme i glesbygdens näringsliv äventyras.
En ny strategi för att ta tillvara skogsråvaran måste utvecklas. En kraftig satsning på forskning och utveckling för att möjliggöra en ny typ av vidareförädling av skogsråvaran i inlandet måste ske. En möjlighet är att utveckla metoderna att använda cellulosan, hemicellulosan och ligninet som bas för framställning av kolväten. Dessa kan blandas i fordonsbränsle eller användas på annat sätt. Detta skulle kunna vara ett steg mot det s.k. kretsloppssamhället. Kraven ökar på att minska inslaget av fossila bränslen som drivmedel. Dessa frågor behandlas av Vänsterpartiet i en motion om skogsindustrin i januari 1994. I ytterligare en motion från Vänsterpartiet föreslås att privatiseringen av ASSI-Domän ej genomförs.
Kommersialisering av veterinärverksamhet samt rådgivning och utbildning inom jordbruket ökar svårigheterna för glesbygdens jordbruk.
Sammanfattningsvis är alltså hoten mot glesbygden många. En ny kraftfull regionalpolitik måste därför utvecklas. Ett mål om regional balans bör ingå som en del av en genomtänkt och uthållig ekonomisk politik. Konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering, avreglering och åtstramning av offentliga verksamheter måste ägnas en särskild ingående utredning.
Norrbottens län
I den prognos för länets utveckling fram till år 2000 som länsstyrelsen i Norrbotten presenterade i oktober 1992 framgår att även om man räknar med Långtidsutredningens LU92 mycket optimistiska prognoser så kommer sysselsättningen i länet att minska med 4 000 personer. Det är realistiskt att utgå från att med nuvarande regeringspolitik blir försämringen mer dramatisk de närmaste åren. LKAB:s investeringar i Malmfälten är dock en ljuspunkt.
Den fortsatta EU-integreringen och det ökade konkurrenstrycket kommer sannolikt att leda till en fortsatt sysselsättningsminskning inom länets industri. Vid årsskiftet 1993/1994 är nära 15 500 arbetslösa i länet och 9 400 är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Totalt står nästan 17 % av befolkningen i åldern 16--64 år utanför arbetsmarknaden. Tillsammans med de deltidsarbetslösa och övriga arbetssökande har länet ungefär 36 500 arbetssökande. Detta är en fullständigt orimlig situation. En lång rad angelägna infrastrukturprojekt som statliga verk, myndigheter och kommuner i Norrbottens län har redovisats till regeringen. En del av dessa är möjliga att genomföra som beredskapsobjekt.
Infrastrukturprogram för Norrbottens län
Såväl Banverket som Vägverket, SJ, Luleå kommun och länsstyrelsen har redovisat en rad projekt som omedelbart eller inom en snar framtid kan startas. Många angelägna objekt finns inom t.ex. Banverkets och Vägverkets område. Fortsatt upprustning av järnvägen är nödvändig inte minst för att industrins godstransporter ska fungera.
Den länge önskade kombiterminalen i Luleå bör efter en snabb prospektering börja byggas under 1994/1995. Haparandabanan bör hållas i trafikerbart skick tills ett beslut om Botniabanan och Norrbotniabanan är fattat, resterande medel bör tillskjutas till Haparandabanan. Ett principbeslut om Botniabanan och beslut om förprojektering bör snarast fattas. Regeringen bör också använda alla kanaler för att verka för att Sallabanan kommer till stånd så att järnvägsförbindelse från Murmansk till det skandinaviska järnvägsnätet kan förbättras. Omaxlingsstationen i Haparanda måste också komma till stånd. En ny industrijärnväg mellan Aitik och Gällivare skulle kunna kraftigt förenkla malmtransporterna och byggas som beredskapsarbete. Byggnadsmaterial och räler finns det god tillgång på. Regeringen måste också vara beredd att tidigarelägga de medel som avsatts för järnväg till en ny malmhamn i Luleå. För Banverkets vidkommande har Vänsterpartiet föreslagit 300 miljoner kronor mer i investeringar än regeringen i en särskild motion.
Norrbottens läns stora yta reser behov av särskilda ansträngningar för att tele- och datakommunikation ska fungera i länet. Telia AB:s utbyggnad av AXE-systemet måste påskyndas och slutföras. Ett avancerat lokalt höghastighetsnät för centrala Kiruna och Fyrkanten (Luleå, Boden, Piteå och Älvsbyn) bör komma till stånd. Dessa nät måste förbindas inbördes och med storstadsregionerna. Den påbörjade satsningen på videokonferensteknik måste fullföljas. Om Telia AB inte bedömer en utbyggnad företagsekonomiskt lönsam bör staten upphandla en sådan utbyggnad av Telia AB. Vänsterpartiet väcker i januari 1994 motion om en utredning om hur en ny informationsteknik ska stimuleras.
Inom Vägverkets område bör nu upprustning av en rad länsvägssträckor och mindre vägar enligt Vägverkets planering komma till stånd. Målsättningen måste vara att vägkapitalet inte slits ned. Vägsatsningarna i länet koncentreras som tidigare tyvärr i alltför stor utsträckning till E4. Särskilt väg 400 bör få ytterligare satsningar. I en motion om kommunikationer vill Vänsterpartiet tillskjuta 500 miljoner kronor utöver regeringens förslag till drift och underhåll av statliga vägar. Den rika snömängden innevarande vinter har medfört behov av mer resurser till Vägverket.
För att underlätta Pajala kommuns förbindelser med omvärlden bör en landningsbana vid Mommankangas komma till stånd snarast med hjälp av statliga medel omfattande cirka 20 miljoner kronor. Ytterligare upphandling av flygtrafik mot flygplatser i Norrlands inland bör ske. Vänsterpartiet har i en särskild motion redovisat den totala satsningen på kommunikationer som partiet vill göra utöver rgeringens förslag. Finansieringen redovisas i en särskild motion. Insatserna i länet kan göras som ett nytt infrastrukturpaket.
Åtgärder när det gäller bensin- och oljehandel i Tornedalen
Efter devalveringar och skattehöjningar på bensin och olja har situationen i Tornedalen blivit sådan att prisskillnaden mellan Sverige och Finland är ganska stor. Regeringen har beslutat skärpa beskattningen av brännolja för att dämpa denna handel och dra in skattemedel. Tidigare hade man utan särskild skatt kunnat ta in dieselolja till ett värde av 1 000 kr per person. När bensinpriset varit högre i Finland har den finska staten tidigare genom ett riktat stöd till bensinstationer mindre än 5 km från gränsen hjälpt dessa att överleva. En sådan ordning borde nu också prövas i Sverige. Det är inte lämpligt att Finland och Sverige använder olika metoder för att reglera gränshandeln. Eventuellt kan stödet t.ex. utjämna halva prisskillnaden mellan Sverige och Finland. Vanlig gränskontroll kan användas för att förhindra missbruk.
Stödområdesindelning
I det regionalpolitiska beslutet våren 1990 placerades Älvsby kommun, Edefors och Gunnarsbyn i Bodens kommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i Piteå i stödområde 2 utan närmare motivering. Kalix och Haparanda kommun fördes däremot till stödområde 1. I budgetpropositionen föreslås inga ändringar i detta avseende för Älvsby kommun och övriga nämnda områden. De ovan uppräknade områdena som placerats i stödområde 2 bör placeras om till stödområde 1.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen hos regeringen begär att konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering, avreglering och åtstramning av offentlig verksamhet granskas i en särskild utredning,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen i Norrbottens län,1
3. att riksdagen hos regeringen begär en utredning om gränshandeln med bensin och oljor i Tornedalen, 2
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödområdesindelningen.
Stockholm den 24 januari 1994 Bengt Hurtig (v)
1 Yrkande 2 hänvisat till TU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SkU.
Yrkanden (8)
- 1att riksdagen hos regeringen begär att konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering, avreglering och åtstramning av offentlig verksamhet granskas i en särskild utredning
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen hos regeringen begär att konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering, avreglering och åtstramning av offentlig verksamhet granskas i en särskild utredning
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen i Norrbottens län.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen i Norrbottens län.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen hos regeringen begär en utredning om gränshandeln med bensin och oljor i Tornedalen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen hos regeringen begär en utredning om gränshandeln med bensin och oljor i Tornedalen.
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödområdesindelningen.
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödområdesindelningen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.