Rehabiliteringsersättningen
Motion 1993/94:Sf256 av Kristina Svensson och Lisbeth Staaf-Igelström (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Socialförsäkringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1994-01-25
- Bordläggning
- 1994-02-08
- Hänvisning
- 1994-02-09
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
I dag ställs krav på att rehabilitering ska vara direkt arbetslivsinriktad med en ettårsgräns för insatsen. Detta krav begränsar möjligheterna för människor med funktionshinder att få del av rehabilitering i former som stämmer med deras behov. Många med funktionshinder kan behöva lång, kanske flerårig, socialt och psykologiskt inriktad träning, som ett mellanled, innan den egentliga arbetslivsinriktade rehabiliteringen kan påbörjas. Sådan träning kan med fördel ges vid folkhögskola. Många folkhögskolor har byggt upp en kunskap om hur man kan forma verksamhet så att den stämmer med dessa deltagares behov. Vid några folkhögskolor har särskilda rehabiliterings- och habiliteringsresurser byggts upp.
Med arbetslivsinriktad rehabilitering menas åtgärder som behövs för att någon ska få eller erhålla ett arbete t.ex. arbetsprövning, arbetsträning och utbildning. Den som får arbetslivsinriktad rehabilitering har rätt till rehabiliteringsersättning. För att få rehabiliteringsersättning måste man göra en ansökan hos försäkringskassan. (Rehabiliteringsersättningen består av två delar. 1. Rehabiliteringspenning som ska täcka den inkomstförlust som uppstår när en person deltar i rehabilitering och 2. särskilt bidrag som ska täcka en del av vissa kostnader som uppstår i samband med rehabilitering.)
Den ettårsgräns som satts för rehabiliteringsinsatsen riskerar att slå ut t.ex. dem som har hjärnskador. För dem och många andra med stora funktionshinder tar den sociala rehabiliteringen extra lång tid -- men den kan ge mycket goda resultat. Flera kan klara att gå tillbaka till eller ut i arbetslivet. De människor det gäller är inte många. Möjligheten tilll rehabilitering med sociala inslag vid folkhögskola kan ha avgörande betydelse för deras fortsatta liv.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att inom ramen för rehabilitering inrymma längre perioder av social rehabilitering vid folkhögskola,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ettårsgränsen för rehabiliteringsinsatsen slopas för hjärnskadade och andra med svåra funktionshinder.
Stockholm den 25 januari 1994 Kristina Svensson (s) Lisbeth Staaf-Igelström (s)
Yrkanden (4)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att inom ramen för rehabilitering inrymma längre perioder av social rehabilitering vid folkhögskola
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att inom ramen för rehabilitering inrymma längre perioder av social rehabilitering vid folkhögskola
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ettårsgränsen för rehabiliteringsinsatsen slopas för hjärnskadade och andra med svåra funktionshinder.
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ettårsgränsen för rehabiliteringsinsatsen slopas för hjärnskadade och andra med svåra funktionshinder.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.