Rygginstitutet
Motion 1991/92:Sf244 av Sigge Godin och Charlotte Branting (fp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Socialförsäkringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1992-01-27
- Bordläggning
- 1992-02-06
- Hänvisning
- 1992-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Rygginstitutet har sedan 1961 bedrivit yrkesinriktad rehabilitering av människor med nack- och ländryggbesvär. Verksamheten drivs som stiftelse och stiftarna är skogsbruket/skogsindustrin samt byggnadsindustrin. Verksamheten har byggts upp i nära samarbete med Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Rygginstitutet driver sin verksamhet enligt självkostnadsprincipen dvs utan vinstintresse och står öppet för alla yrkesgrupper. Syftet med verksamheten är bland annat att minska sjukskrivningstiden för dem som genomgår rehabilitering, minska sjukpensioneringarna samt förbättra arbetsanpassningen. Rygginstitutet arbetar även med forskning och utvecklingsarbete inom området för belastningsergonomi. För att sprida Rygginstitutets erfarenheter hålls utbildning för personal vid länsarbetsnämnder, försäkringskassor och företagshälsovård. I dag bedriver Rygginstitutet verksamhet i Sundsvall, Torpshammar, Växjö och Luleå. Rygginstitutets specifika kompetens har påpekats såväl av rehabiliteringsutredningen som i regeringsproposition om rehabilitering och rehabiliteringsersättning.
Totalt kan 1 200 personer rehabiliteras årligen. Rehabiliteringen vid Rygginstitutet är upplagd som en kurs och kurstiden är fem veckor. Vid institutet arbetar sjukgymnaster, ingenjörer/ergonomer, träningsledare, psykolog och ortopedläkare m fl.
För att genomgå Rygginstitutet krävs läkarremiss, rehabiliteringsplan samt att man står till arbetsmarknadens förfogande.
Remitteringsväg och finansiering
Fram till och med 1991-06-30 rekryterades elever till Rygginstitutet via arbetsförmedlingen och nästan all utbildning vid institutet bekostades genom att deltagarna erhöll utbildningsbidrag enligt bestämmelserna i förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning (FAMU). Som regel fick deltagarna sjukpenning, vilket samordnades med utbildningsbidragets dagpenning.
Vid tillämpningen av FAMU har utbildningen jämställts med utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Denna syn på utbildningen medgav också att rehabiliteringskostnaderna ersattes som kursavgift.
Nya regler
Efter juni 1991 har Riksförsäkringsverket (RFV) och AMS kommit överens om att AMS finansierar rehabiliteringen för varslade och arbetslösa och RFV finansierar rehabiliteringen för anställda. Vid tillämpningen av de nya bestämmelserna om rehabiliteringsersättning enligt lagen om allmän försäkring har Riksförsäkringsverket inte jämställt utbildningen vid Rygginstitutet med utbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Detta innebär att när någon av försäkringskassan remitteras till Rygginstitutet för utbildning måste kurskostnaden finansieras med de medel försäkringskassan tillförts för köp av rehabiliteringstjänster. Däremot utges övrig ersättning, rehabiliteringspenning, resekostnadsersättning etc enligt AFLs regler. Medlen för köp av tjänster blir därmed inte det tillskott för kassornas arbete med rehabilitering som de avsågs bli utan en omfördelning från anslaget för arbetsmarknadsutbildning.
Resultatet blir att de medel som försäkringskassan fått för köp av yrkesinriktad rehabilitering inte räcker till. Som exempel kan nämnas att i Västernorrland har de senaste tio åren, 300 personer årligen, rehabiliterats vid Rygginstitutet. När försäkringskassan tar över räcker medlen endast till 120 personer årligen. Vid Rygginstitutet i Växjö finns uppenbara svårigheter att fullfölja de avtal som de har med försäkringskassorna i Blekinge och Kalmar län. Dessa problem gäller de flesta försäkringskassorna i landet. Resultatet blir att man tvingas sjukskriva människor i väntan på rehabilitering vilket motverkar reformens syfte att rehabilitera flera och korta sjukskrivningsperioderna.
Förslag
De författningsmässiga grunderna (23 § FAMU och 4 § förordningen 1991:1321) om rehabiliteringsersättning är lika. Därför bör också utbildningen vid Rygginstitutet ha samma status oavsett om ersättning skall utges enligt FAMU eller AFL och rehabiliteringsförordningen. Därmed uppnår man också riksdagens syfte att korta sjukskrivningarna och rehabilitera flera.
Utbildning vid Rygginstitutet bör som tidigare jämställas med utbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Kostnaderna för rehabiliteringen kan då även i fortsättningen anses utgöra en kursavgift och, i den mån inte medlen för köp av rehabiliteringstjänster används, ersättas med stöd av 4 § i förordningen om rehabiliteringsersättning.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om köp av rehabiliteringstjänster vid Rygginstitutet.
Stockholm den 24 januari 1992 Sigge Godin (fp) Charlotte Branting (fp)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om köp av rehabiliteringstjänster vid Rygginstitutet.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om köp av rehabiliteringstjänster vid Rygginstitutet.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.