Samerna
Motion 1994/95:K508 av Ulf Björklund och Rolf Åbjörnsson (kds)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Konstitutionsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-01-25
- Bordläggning
- 1995-02-07
- Hänvisning
- 1995-02-08
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Samerna har bebott de norra delarna av Skandinavien innan de nuvarande nordiska staterna växte fram. Samerna är en urbefolkning som delats upp på fyra nationer, Sverige, Norge, Finland och Ryssland. Totala antalet samer är ca 75 000. På norsk sida bor 45 000, i Sverige 20 000, i Finland 6 000 och på ryska Kolahalvön 2 000. Det samiska folket har en egen historia, egna näringar och ett eget språk som sammanbindande och sammanhållande kulturelement. Samerna har i alla tider levt på en kombination av olika näringar. Renskötsel tillsammans med jakt, fiske och slöjd är de viktigaste näringarna. Dessa näringar är sammantagna grunden för en levande samisk kultur, även om många samer idag också är verksamma i andra näringar och i den offentliga sektorn med samhällsservice.
Eftersom renskötseln är produktionsmässigt styrd av tillgänglig betesmark och övriga näringar är alltför svagt utvecklade begränsas förutsättningarna att kunna åstadkomma ett livskraftigt sameland, Sàpmi. Det är bara där samer bor och verkar som ett samiskt samhälle som kultur och språk kan utvecklas, och kraftfulla åtgärder är därför nödvändiga för att bryta ett negativt mönster.
Riksdagen beslutade den 15 december 1992 att inrätta ett folkvalt organ, Sametinget, för att ge samerna bättre möjligheter att utveckla och bevara sin kultur, sitt språk och sina näringar. I augusti 1993 startade det svenska sametinget sin verksamhet. Syftet med sametinget är bl.a. att förbättre samernas möjligheter som minoritet och ursprungsbefolkning, att vidareutveckla och hålla sin kultur levande, ta initiativ till verksamheter och åtgärder som främjar en levande samisk kultur i vid bemärkelse. Det är viktigt att sametingets status successivt stärks genom att kompetens och befogenheter gradvis utökas. Rätten att fördela partistöd till partier som deltager i valet till sametinget bör tillfalla sametinget på samma sätt som Kommunfullmäktige beslutar om kommunalt partistöd.
Utöver nationell lagstiftning och praxis har Sverige speciella skyldigheter gentemot samerna som ursprungsbefolkning och etnisk minoritet i enlighet med internationell folkrätt och FN-konventionen om politiska och medborgerliga rättigheter. ILO-konventionen nr 169 om ursprungsbefolkningar är ett, för samerna och andra ursprungsbefolkningar i världen, viktigt människorättsdokument. Därför är det otillfredsställande att Sverige ännu inte har ratificerat den. Vi måste skyndsamt arbeta för att undanröja de eventuella hinder som föreligger för ett tillträde till konventionen. En sådan målsättning är väl motiverad med tanke på att det av FN proklamerade decenniet för urbefolkningar nyligen inletts.
Världens länder och folk fick ett gemensamt uppdrag vid FN-konventionen om miljö och utveckling i Rio de Janeiro i juni 1992 -- ett uppdrag i Agenda 21 som innebär ett erkännande och stärkande av urbefolkningarnas position och deras samhällen, för att säkra en bärkraftig utveckling. En viktig målsättning är att skydda landområden mot aktiviteter som inte är ekologiskt bärkraftiga och mot verksamheter som inte är kulturellt och socialt önskvärda. I målsättningen påpekas också att urbefolkningarna måste få ökade möjligheter att påverka beslut om resursanvändning som angår dem.
Enligt det s k samiska protokollet, i anslutnng till avtalet mellan Sverige och EU, erkänns de förpliktelser som Sverige har gentemot det samiska folket enligt nationell och internationell rätt. Inom EU bedrivs en omfattande strukturpolitik för att utveckla mindre gynnade regioner. Sverige har i förhandlingarna fått gehör för kravet på särskilda insatser för regioner med gles befolkning, strängt klimat och långa avstånd, det s k mål 6-området. Det samiska kärnområdet upptar större delen av mål 6-området och uppfyller till alla delar dessa krav. Av det återflöde till jordbruksnäringen som blir fallet vid en anslutning till CAP bör också medel styras till rennäringen. Det bör också vara fullt möjligt att via EU:s miljöförordning 2078/92 upprätta ett miljöprogram för rennäringen, vilket skulle kunna beräknas som ett bidrag per hektar med utgångspunkt från tillgänglig renbetesmark och som ett alternativ till ett renodlat djurbidrag. Flera av riktlinjerna i denna förordning stämmer väl in med vad som gäller renskötseln och renskötselområdet, bl a som en del av en unik miljö.
Frågan om samisk representation i Nordiska Rådet har sedan många år tillbaka varit ett aktuellt önskemål från samernas sida. Återigen har samerna i Sverige, Norge och Finland gemensamt ansökt om fullt medlemskap. Om de nordiska staterna vill kan man själv ändra på villkoren för medlemskap. Nordiska Rådet var från början ett organ för nordens suveräna stater, men efter hand har man ändrat det ursprungliga avtalet så att även självstyrande områden som Grönland, Färöarna och Åland har kunnat ta säte i rådet. Nu är det dags att ta nästa steg och även låta det samiska folket delta fullt ut i rådets arbete.
Språket har en central roll för en kultur. De samiska språken behöver kulturellt stöd på flera olika sätt. En samisk utbildningsväg är en viktig förutsättning för att samerna ska kunna behålla och utveckla sin kultur och sitt modersmål, samiska. Det är angeläget att stärka de samiska språken och ge samiska officiell status genom en särskild samisk språklag i likhet med våra grannländer, Finland och Norge.
Miljöhoten är också en påtaglig realitet för den samiska kulturen. Vid större ingrepp i naturen måste större hänsyn tas till renbetesområden och flyttvägar. Avverkning av fjällnära och lavbärande skogar ska ske med stor försiktighet och ska endast få genomföras efter samråd med berörd sameby, där samerna tillförsäkras ett betydande medinflytande.
Enligt bestämmelserna i rennäringslagen, paragraf 9, får samebyn inte bedriva annan näringsverksamhet än renskötsel. Ända sedan 1970-talet har det arbetats för en vidgad näringsverksamhet och sysselsättning inom samebyns ram. Nyttjandet av jakt- och fiskeresurserna för rekreation och turism har varit utgångspunkten för en diskussion om en s.k. utvidgad samebyverksamhet. Flera samebyar har sedan mitten av 80-talet bildat egna föreningar för att tillgodose denna efterfrågan på jakt och fiske. Genom dessa verksamheter har man också kunnat skapa sysselsättningstillfällen som gett ett ekonomiskt tillskott. Det är naturligtvis angeläget att på alla sätt söka möjligheter till kompletterande sysselsättningar i glesbygder, inte minst i ett läge när det är svårt att nyetablera sig som renägare på grund av otillräcklig tillgång till renbete. Det måste noggrant övervägas en ändring av rennäringslagen på denna punkt. Svenska Samers Riksförbund, SSR, har under senare år antagit ett näringspolitiskt handlingsprogram som visar på olika möjligheter till vidgad samebyverksamhet.
Av de ca 20 000 samerna i Sverige är det endast ca 2 500 som idag bedriver aktiv renskötsel. Många är de samer som har en önskan att uppta verksamhet på sina fäders gamla marker och således också bli inlemmade i samebyns gemenskap. Alla samers lika värde med lika rättigheter borde vara självklar, även om alla inte kan eller vill bedriva renskötsel.
Den utveckling mot vidgade möjligheter till jakt och fiske inom renbetesområdet som flera samebyar tidigare tagit initiativ till har inte fått den uppmärksamhet som den förtjänar. De nya upplåtelsebestämmelserna som riksdagen fattade beslut om i december 1992 har på ett mycket olyckligt sätt försämrat dessa möjligheter och därtill på ett generande sätt nonchalerat samernas begäran att få ta det administrativa och praktiska ansvaret för vidgade möjligheter till jakt och fiske. Med kunskap om den etablerade samiska förvaltningsmodellen för fiske och jakt, bl.a. Tossåsenmodellen, bör Sametinget, eller den organisation som Sametinget beslutar, erbjudas att administrera och förvalta vidgade möjligheter till jakt och fiske ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Det är vår övertygelse att möjligheter, resurser och vilja finns hos samerna att bygga upp en modell som tillfredsställer rennäringen, alla samer, naturvårdens och jägarnas/fiskarnas önskemål.
Förhandlingar med samerna måste snarast upptas i dessa frågor så att Sametinget kan förbereda ett förslag till förvaltningsmodell, att föreläggas den utvärdering som är aviserad till år 1996.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametingets status bör stärkas genom att kompetensområden och befogenheter successivt utökas,
2. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametinget i likhet med de kommunala församlingarna bör ges rätten att fördela partistöd till partier som deltar i sametingsvalet,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyndsamt undanröja alla hinder för att tillträda ILO-konventionen 169 om ursprungsbefolkningar,
4. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de samiska näringarnas möjligheter att få del av EU:s mål 6-områdesstöd bl.a. genom upprättandet av ett miljöprogram enligt EU:s miljöförordning 2078/92,1
5. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverige i Nordiska rådet bör verka för att samerna i de nordiska länderna erkänns som ursprungsbefolkning och därtill ges eget fullt medlemskap i rådet,2
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka de samiska språken genom officiell status och tillkomsten av en samisk språklag,
7. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att vidgad näringslivsverksamhet inom samebyns ram möjliggörs,3
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett aktivt stöd till samernas eget arbete för alla samers lika värde och rättigheter,
9. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att, inför kommande utvärdering år 1996, uppdra åt Sametinget att förbereda ett förslag till vidgad möjlighet till jakt och fiske ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen som kan förvaltas av Sametinget eller av annan part som Sametinget beslutar.3
Stockholm den 25 januari 1995 Ulf Björklund (kds) Rolf Åbjörnsson (kds)
1 Yrkande 4 hänvisat till JoU. 2 Yrkande 5 hänvisat till UU. 3 Yrkandena 7 och 9 hänvisade till BoU.
Yrkanden (18)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametingets status bör stärkas genom att kompetensområden och befogenheter successivt utökas
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametingets status bör stärkas genom att kompetensområden och befogenheter successivt utökas
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametinget i likhet med de kommunala församlingarna bör ges rätten att fördela partistöd till partier som deltar i sametingsvalet
- Behandlas i
- 2att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sametinget i likhet med de kommunala församlingarna bör ges rätten att fördela partistöd till partier som deltar i sametingsvalet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyndsamt undanröja alla hinder för att tillträda ILO-konventionen 169 om ursprungsbefolkningar
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyndsamt undanröja alla hinder för att tillträda ILO-konventionen 169 om ursprungsbefolkningar
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de samiska näringarnas möjligheter att få del av EU:s mål 6-områdesstöd bl.a. genom upprättandet av ett miljöprogram enligt EU:s miljöförordning 2078/92.
- Behandlas i
- 4att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de samiska näringarnas möjligheter att få del av EU:s mål 6-områdesstöd bl.a. genom upprättandet av ett miljöprogram enligt EU:s miljöförordning 2078/92.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverige i Nordiska rådet bör verka för att samerna i de nordiska länderna erkänns som ursprungsbefolkning och därtill ges eget fullt medlemskap i rådet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverige i Nordiska rådet bör verka för att samerna i de nordiska länderna erkänns som ursprungsbefolkning och därtill ges eget fullt medlemskap i rådet
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka de samiska språken genom officiell status och tillkomsten av en samisk språklag
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka de samiska språken genom officiell status och tillkomsten av en samisk språklag
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att vidgad näringslivsverksamhet inom samebyns ram möjliggörs
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 7att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att vidgad näringslivsverksamhet inom samebyns ram möjliggörs
- Behandlas i
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett aktivt stöd till samernas eget arbete för alla samers lika värde och rättigheter.
- Behandlas i
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett aktivt stöd till samernas eget arbete för alla samers lika värde och rättigheter.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att, inför kommande utvärdering år 1996, uppdra åt Sametinget att förbereda ett förslag till vidgad möjlighet till jakt och fiske ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen som kan förvaltas av Sametinget eller av annan part som Sametinget beslutar.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att, inför kommande utvärdering år 1996, uppdra åt Sametinget att förbereda ett förslag till vidgad möjlighet till jakt och fiske ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen som kan förvaltas av Sametinget eller av annan part som Sametinget beslutar.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.