Skolan
Motion 1992/93:Ub502 av Gudrun Schyman m.fl. (v)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Sammanfattning
I denna skolmotion redogör Vänsterpartiet för sin syn på skolpolitiken. Skolans resurser ska grunda sig i elevernas behov. Därför föreslår vi ett återinförande av sektorsbidragen och avvisar regeringens profileringspolitik samt det 85-procentiga bidraget till fristående skolor. För att reda upp förvirringen i läroplans- och betygsfrågan föreslår Vänsterpartiet att en bred parlamentarisk skoldelegation inrättas.
I motionen behandlas vidare arbetsmiljön i skolan, bl.a. utifrån ett jämställdhetsperspektiv, samt behovet av en utredning av en betygsfri skola. För att förbättra den fysiska miljön i skolan samt minska arbetslösheten föreslås ett ROT-program i miljardstorlek till kommunerna samt att 100 miljoner anslås till inredning och utrustning i skolan. För att öka jämställdheten i skolan föreslår vi att självförsvarsträning opch självförtroendeträning införs för flickor samt relationsträning för pojkar.
Skolan mitt i byn
Grundskole-, gymnasieskole- och vuxenutbildningspolitik kan inte separeras från varandra. Ej heller kan ett partis utbildningspolitik stå fritt från den politik som partiet företräder på andra politiska delområden. Dessa samband är viktiga att framhålla i dag då utbildningspolitiken tenderar att sönderstyckas och skolans villkor diskuteras allt mindre i relation till omvärldens villkor och krav. Ungdomar får inte betraktas som oskrivna blad som man fyller med innehåll genom ämnen svävande fritt från varandra.
Barn och ungdomar har naturligtvis som alla andra människor egna erfarenheter, drömmar och funderingar som skall tas tillvara både i samhället i stort och i skolan. Skolan skall stå ''mitt i byn''.
En skola för alla
Den svenska skolan ska ge alla barn möjlighet att utveckla kunskaper, erfarenheter och engagemang för ett fullödigt liv. Det räcker inte med att garantera att alla elever får nödvändiga vardags- och baskunskaper för att kunna klara sig hjälpligt i samhället. Skolan bör verka befriande på ett mer grundläggande plan. Den ska verka för att eleverna själva ska kunna bestämma sina mål i tillvaron, ta ansvar över sina egna liv och vidga sin världsbild och handlingsfrihet.
Kommunerna och skolan
Över 40 % av kommunernas besparingar tas nästa år ut på barnomsorg och grundskola (källor: SKTF och Kommunförbundet). Grundskolans kostnader minskas med i genomsnitt 15--20 %. Besparingarna för nästkommande år (1994) förväntas bli ännu större p.g.a. ytterligare kostnader i samband med stigande arbetslöshet och vikande konjunktur. Ett avgörande skäl till neddragningarna, hela 60 %, är riksdagens beslut om indragna statsbidrag till kommunerna med 7,5 miljarder. Detta visar på behovet av att politikerna tar ett demokratiskt ansvar för skolan på såväl kommunal som nationell nivå.
Riksdagen har beslutat om en omläggning från sektorsbidrag till generella kommunala statsbidrag. Vänsterpartiet har motsatt sig denna förändring och anser fortfarande att skolan bör få sin del av statsbidraget som ett särskilt sektorsbidrag. Detta torde inte på något sätt minska kommunernas möjligheter till olika prioriteringar eller förta Skolverkets utvärderingsansvar. Ett sektorsbidrag skulle däremot försvåra för riksdagen att smita undan sitt ansvar för en nationellt likvärdig skola genom att hänvisa till kommunernas möjligheter till ''prioriteringar''.
Vänsterpartiet anser därför att ett sektorsbidrag till skolan skall återinföras.
Den ökade integrationen av barnomsorgen och skolverksamheten
Vänsterpartiet menar att den kommunala fritids-, barnomsorgs- och skolverksamheten bör integreras i allt högre grad. Kommunernas satsningar på barnen bör bygga på ett helhetstänkande där deras totala situation tas i beaktande. Att lokaler och resurser på detta sätt kan användas effektivare är också bra.
Strukturomläggningar får dock aldrig genomföras över huvudet på t.ex. personal. De måste kompletteras med förutsättningar för en ökad rörlighet mellan olika personalgrupper; ingen personalkategori får missgynnas på den andras bekostnad.
En tidigare skolstart har debatterats under en lång rad av år. Om något år är det meningen att svenska barn skall börja skolan vid sex års ålder och redan i dag kan de som vill låta sina barn börja skolan som sexåringar. Från Vänsterpartiets sida har vi motsatt oss att låta den tidigare skolstarten få motiveras av strikt ekonomiska skäl. I stället har vi talat för värdet av en mjuk integrering mellan förskola och skola. Till frågan om tidigare skolstart hör även frågan om skolpliktens längd. Nu ska dessa frågor enligt beslut i riksdagen utredas, vilket också framgår av budgetpropositionen. Vi anser dock att detta inte räcker.
Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 1991 har skolan successivt utsatts för ett systemskifte. Förslagen från regeringen har kommit stötvis och som delförslag vilket gjort det svårt att få överblick och göra analyser på längre sikt. Besluten har dessutom genomdrivits med minsta möjliga majoritet i riksdagen.
Regeringen valde t.ex. att lägga förslag om förändringar i lärarutbildningen utan att riksdagen gavs en rimlig chans att kunna pröva om dessa överensstämde med framtida grundläggande skolbeslut (läroplan, betygssystem, finansieringsformer etc.). Nu aviseras propositioner om läroplan och betygssystem för grundskolan, trots att dessa frågor föregåtts av beredningar och utredningar som gått i fullständig otakt både i tid och rum och mötts av en förödande kritik.
I denna situation verkar inte regeringens planer på att utreda skolpliktens längd, sexårsstart samt lägga förslag om bl.a. läroplaner särskilt välbetänkta. Risken är överhängande att dessa viktiga beslut får en ytlig riksdagsbehandling. Dessutom är det inte orimligt att anta att eventuella beslut kommer att vila på en bräcklig majoritet och därför hotar att rivas upp vid andra majoritetsförhållanden i riksdagen.
Denna beslutsgång mår varken skolan, barnen, ungdomarna eller lärarna bra av och den är i sig ett trendbrott av ytterst tvivelaktig karaktär i den svenska utbildningspolitiken. Vänsterpartiet menar i stället att en parlamentarisk skoldelegation bör tillsättas. Metoden med skoldelegation är väl prövad i Sverige och användes bl.a. inför beslutet om Lgr 80. Denna delegation bör få i uppdrag att bereda de långsiktiga beslut som skolan står inför: tidigare skolstart, längre skolgång, betyg och ny läroplan.
Fördelen med en sådan delegation är att besluten kan få en stabil politisk majoritet att vila på. Den nuvarande ryckigheten i skolpolitiken skulle därmed undvikas. Från Vänsterpartiets sida skulle vi gå in i ett sådant arbete med en mycket resultatinriktad målsättning.
Riksdagen bör sålunda ge regeringen i uppdrag att inrätta en parlamentarisk skoldelegation.
Meritvärderingsförordningen
I budgetpropositionen anmäler statsrådet att den gällande meritvärderingsförordningen skall tas bort. Skälen är dels EES-avtalet, dels förhandlingarna om EG- medlemskap.
I samband med kommunaliseringen av lärartjänsterna ställde Vänsterpartiet vissa garantivillkor om åtgärder för att bl.a. förstärka lärares rättsskydd vid anställning. En åtgärd som resulterade i ovan nämnda meritvärderingsförordning. Meritvärderingsförordningen bygger på att utbildning, erfarenhet och kompetens skall väga tungt vid anställning. Ett kvalitetskrav för skolans del helt enkelt.
Vänsterpartiet biträder denna inställning och menar därför att meritvärderingsförordningen bör bestå.
Huruvida ett EES-avtal eller medlemskap i EG skulle förhindra ett bibehållande av förordningen får prövas i domstol.
En demokratisk skola
Skolan ska ge eleverna praktiska erfarenheter av att arbeta demokratiskt. Förmågan till samarbete och självständigt tänkande ska uppmuntras och genomsyra all verksamhet. För detta krävs att eleverna har ett betydande inflytande över undervisning, arbetsmiljö m.m.; ett inflytande anpassas och utökas allteftersom eleverna mognar. Skolan bör också verka för att eleverna ges en förutsättning att påverka samhället och delta i den demokratiska processen även i sina framtida vuxna liv.
En skola byggd på elevinflytande kräver lärare som aktivt uppmuntrar till självständighet, kritiskt tänkande och initiativ. Läraren bör fungera som handledare och samordnare, hellre än statisk kunskapsförmedlare. Lärarna, men också eleverna, har vidare ett ansvar för att aktivt motverka uppkomsten av könsdiskriminering, rasism och mobbning.
Resurser med ansvar
Eftersom det inte råder lika förutsättningar för de barn som föds in i vår tillvaro, vare sig kulturellt eller ekonomiskt, så tarvar detta att olika individer, eller grupper av barn, får tillgång till olika slags resurser. Det räcker inte med att fördela ''rättvist'' så att alla får lika mycket. Resurstilldelningen till skolor måste ske efter behov, med mer resurser till områden med socialt mindre gynnade barn. Detta kräver att skolan vägleds av tydliga utbildningsmål och kan utvärderas.
Ett skolsystem som på ett statiskt sätt fördelar alla resurser ''lika'' eller av ideologiska skäl t.o.m. gynnar vissa skolformer eller elevgrupper på andras bekostnad, är i grunden odemokratiskt. Den samhällsunderstödda skolan får inte heller bygga på avgifter, eller p.g.a. kraftiga ämnesnedskärningar indirekt ''tvinga'' föräldrar att avgiftsfinansiera grundläggande utbildning utanför skolan.
Resurser innefattar inte bara pengar, det handlar också om bl.a. kulturellt kapital (socialt arv, föräldrars engagemang, förväntningar m.m.). För Vänsterpartiet är det lika viktigt att skolan arbetar för att ge alla elever goda sociala förutsättningar för sina fortsatta liv som att de ekonomiska resurserna fördelas rättvist.
I dag finns det stora klyftor mellan olika individer och grupper i samhället. Dessa klyftor baserar sig på kön, klass och etnisk tillhörighet, men existerar också mellan individer. Skolan har, liksom samhället i övrigt, ett ansvar för att minska dessa klyftor.
Skolverket och den parlamentariska skoldelegation som vi föreslagit ovan bör få i uppdrag att lägga förslag på skolans område som kan bidra till att klyftorna i samhället minskas.
Arbetsmiljö
Skolans arbetsledning måste ta ett aktivt ansvar för att förbättra arbetsmiljön i skolan. Både kort- och långsiktiga handlingsprogram vid varje skolenhet behövs. De elevskyddsombud som finns i skolorna måste ges en allsidig utbildning och uppmuntras till aktivt samarbete med skolledningen.
Undersökningar visar att arbetsmiljön i skolan är en viktig jämställdhetsfråga: Skolskador utgör totalt sett den vanligaste skadetypen bland ungdomar i åldrarna 7 till 19 år. Risken för flickor i grundskolan att skada sig i skolan är nästan 400 % högre än risken för dem att skada sig på fritiden. För pojkar blir motsvarande siffror 180 % (källa: Landstinget i Luleå).
Skadorna orsakas i de flesta fall i gymnastikundervisningen, därefter kommer våldsskador orsakade av en annan person. Denna andra person är oftast en pojke (ca 3/4).
Kommunerna bör åläggas att i sin skolplan eller till denna foga konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljön också ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för att flickor inte missgynnas.
Upprusta och utrusta
I samband med det ändrade huvudmannaskapet för lärare, den s.k. kommunaliseringen, infördes ett stimulansbidrag till kommunerna för bättre arbetsmiljö i skolan. I sin första budget tog den borgerliga regeringen bort medel. Pengarna har sedan återkommit via anslag på arbetsmarknadsdepartementets område.
Vänsterpartiet biträder inte den borttagning av utrustningsbidraget som nu sker. Vi beklagar att det hattats hit och dit med arbetsmiljömedlen och menar att det nu är dags att införa ett ROT-program (Reparation och Tillbyggnad) i miljardklassen på skolans område. Byggnadsarbetareförbundet har väl dokumenterat de behov som finns vid skolor i olika län, och kommuner kan också själva snabbt ta fram olika byggprojekt.
Denna nysatsning på skolans arbetsmiljö får dock inte enbart ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. De förändringar som skolan står inför gör att programmet också bör kompletteras med villkor som medger en höjning av den pedagogiska utrustningsstandarden i både grundskola och gymnasieskola.
Medel för ett ROT-program för upprustning av bl.a. skolans arbetsmiljö återfinns i Vänsterpartiets ekonomimotion. Detta bör kompletteras med ett extra anslag om 100 miljoner kr. till inredning och upprustning i skolan.
Kunskapens innehåll
Estetiska, praktiska och teoretiska ämnen är alla lika betydelsefulla som grund för en god allmänbildning. Ämnen som slöjd, gymnastik och bild får inte ses som en andra klassens verksamhet.
Fördelningen mellan praktiska och teoretiska moment har också en social, för att inte säga klassmässig aspekt. Värdet av olika typer av kunskap varierar i relation till bl.a. senare yrkesval och kan aldrig ses som konstant. En framtida EG-tjänsteman t.ex. har stor nytta av franska och en sadelmakare behöver sin slöjd.
Skolans ansvar utgörs av att ge eleverna en så bred bas som möjligt så att deras förutsättningar till ett självständigt yrkesval ökar. Vänsterpartiet motsätter sig därför en snedfördelning av balansen mellan praktik och teori som sker på någonderas bekostnad.
I läroplanskommitténs betänkande ''Skola för bildning'' (SOU 1992:94) kan man skönja en klar försvagning av skönlitteraturens ställning i språkundervisningen. Detta går stick i stäv med kommitténs uttalade ambition att stärka språkens ställning i skolan. En ökad förståelse för andra kulturer, levnadssätt och andra länders historia är av minst lika grundläggande betydelse för språkämnena som ökade grammatiska kunskaper och glosförhör. Skönlitteraturens ställning bör därför stärkas i relation till kommitténs förslag.
Vänsterpartiet anser att språkämnena fyller en grundläggande funktion och instämmer i att deras betydelse bör öka framgent. Studier i främmande språk bör dock inte inledas för tidigt, eftersom de dels tar viktig tid från andra ämnen, dels bör föregås av grundläggande kunskaper i det egna modersmålet.
Idrottsämnet fyller en mycket viktig funktion i skolan och har alltid gjort det. Ändrade levnadsvanor, inte minst bland barn och ungdomar, talar dock för att dess betydelse kan komma att öka ytterligare. Tydliga fakta talar också för att barns spontanidrottande på fritiden minskar och att ungdomar får allt sämre fysik (det finns undersökningar som visar att 1/3 av tonårsflickorna och 1/4 av tonårspojkarna aldrig motionerar på sin fritid och att denna inaktiva grupp ökat under senare år).
Samtidigt som många arbetstagare i dag får motionera på sin arbetstid och/eller har tillgång till motionslokaler föreslår läroplanskommittén att skolbarnen ska få mindre tid till motion (man föreslår en minskning från nuvarande 120 min/vecka i åk 4--9 till ca 50 min/vecka). Vänsterpartiet anser att idrottsämnet i grundskolan ska vara obligatoriskt och minst ha samma omfattning i tid som i dag. Utöver detta ska tid avsättas för gemensamma idrottsdagar med möjlighet till längre och mer omfattande fritidsverksamhet.
Vänsterpartiet ställer sig inte bakom läroplanskommitténs förslag att kraftigt minska utrymmet i läroplanen för slöjd- och bildämnet. Båda dessa ämnen fyller en viktig funktion för alla barn och goda praktiska såväl som estetiska kunskaper är viktiga för alla. I en tid av ökad bildanvändning är det av ovärderlig vikt att skolan utvecklar och stärker bildämnets status. Slöjdämnet å sin sida utgör en hörnsten i arbetet för ökad jämställdhet mellan könen.
För att stärka det allmänna miljömedvetandet i skolan bör omsorgen om djur och natur och kommande generationer främjas. Vänsterpartiet ställer sig därför positivt till att avsätta särskild tid i läroplanen till miljöämnet.
Vänsterpartiet avser att återkomma i läroplansfrågan då läroplansförslag skall prövas av riksdagen.
Hemspråk
Hemspråkens ställning har kraftigt försämrats under senare år. Detta har skett trots att det från ansvarigt regeringshåll talats om vikten av att stärka språkens ställning i skolan. Vi tycker att detta är något av dubbla budskap, milt uttryckt.
Frågan om hemspråkens ställning som en naturlig och given del i skolan kommer att påverkas av frågor såsom läroplansutformning, skolstart, grundskolans längd och en ökad internationalisering. I samband med prövningen av dessa frågor måste hemspråkens betydelse noga vägas in ur både individ- och samhällsperspektiv. Vi förutsätter att detta arbete föregås av en grannlaga analys av hemspråkens förändrade villkor under 80- och början av 90-talet.
Vänsterpartiet avser att återkomma i frågan då läroplansförslag skall prövas av riksdagen.
Jämställdhet i skolan
Kravet på jämställdhet i skolan är i dag allmänt accepterat och har som en grundförutsättning att barn inte får särbehandlas p.g.a. kön. Ändå vet vi att pojkarna gynnas på flickornas bekostnad.
Pojkarna får en större del av uppmärksamheten under lektionstid (2/3 av tiden enligt vissa undersökningar) och flickorna hålls både psykiskt och fysiskt tillbaka av pojkarna. Sammantaget leder detta till en dålig arbetsmiljö för flickorna (se avsnittet om arbetsmiljö). Pedagogiska studier har också visat att lärare tenderar att förstärka dessa strukturer, trots att de, på en teoretisk nivå, kan vara medvetna om vikten av jämställdhet mellan könen.
Skolans strävan bör vara att utveckla nyfikenhet och lust att lära även det som för könet är otraditionellt. Det är även viktigt att skolan bidrar till att eleverna utvecklar en trygg och tidsenlig könsidentitet. Flickorna bör under sin skoltid få en inblick i mansdominerade yrken och pojkar i kvinnodominerade. Eleverna bör också göras medvetna om konsekvenserna av könstraditionella yrkesval.
Det finns många ämnen i skolan där jämställdhetsaspekten är särskilt viktig. Idrott, hemkunskap, barn- och ungdomskunskap och slöjd är kanske de tydligaste exemplen, men också på de teoretiska ämnena -- språk, historia, geografi, ekonomi m.m. -- kan man anlägga jämställdhetsaspekter. I undervisningen bör ny könsteoretisk forskning kunna integreras på ett betydligt bättre sätt än som nu är fallet. Att låta t.ex. kvinnovetenskapen genomsyra skolpedagogiken är intimt sammankopplat med kravet på en bred och tidsenlig skola med hög undervisningskvalitet.
Studier har visat att gymnastikundervisningen blev mer prestations- och tävlingsinriktad då den stöptes om till ''idrott''. Samundervisningen av flickor och pojkar medförde också att idrottsämnet kom att utformas mer efter pojkarnas krav och intressen än efter flickornas. Frånvaron i detta ämne är också betydligt större för flickor och det finns mycket som talar för att kvinnors dokumenterade arbetsskador (ryggbesvär i vårdyrket t.ex.) har samband med en dålig fysisk träning i skolan.
Att förlägga en del av gymnastikundervisningen i separata flick- och pojkgrupper skulle kunna medföra att fler flickor deltog aktivt i träningen samt att färre skador inträffade. Vänsterpartiet anser att samundervisningen bör utgöra basen för idrottsämnet men att utrymme för skild flick- och pojkgymnastik ska kunna komplettera denna. Vidare bör varje skolenhet och rektorsområde aktivt arbeta för att kursplanerna för idrottsämnet utformas så att verksamheten passar båda könen.
Pojkars våldsbenägenhet är ett problem på många skolor och drabbar ofta flickorna. Skolan har t.ex. ett ansvar för att kraftigt agera gentemot det tilltagande våldet mot tonårsflickor av deras pojkvänner och eleverna bör få kunskap om vilka medicinska effekter våld för med sig, t.ex. karatesparkar. Flickor lär sig sedan barnsben att prioritera och upprätthålla relationer till andra människor. Denna kunskap behöver även pojkar få i skolan. Undervisning i relationskunskap för pojkar är en framkomlig väg till större samspelthet mellan flickor och pojkar.
För att förebygga att flickor utsätts för våld, eller tvingas inskränka sin frihet p.g.a. hot om våld, bör självförtroendeträning -- ev. med inslag av självförsvar -- ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet.
I den av Vänsterpartiet föreslagna skoldelegationen bör frågor om kunskapsinnehåll och jämställdhet i skolan behandlas i överensstämmelse med resonemangen ovan.
Internationell solidaritet i skolan
En jämlik skola ökar förutsättningarna för samhörighet och solidaritet, inte bara i det egna samhället, utan också gentemot andra folk och kulturer. Internationaliseringen av skolan bör bygga på en bas av global solidaritet och gemenskap. Att denna solidaritet inte ensidigt får riktas mot västvärlden är en självklarhet, som tyvärr förtjänar att upprepas.
Betyg
I skolan ska kunskapssökandet stå i centrum, inte konkurrens och betygsjakt. Därför arbetar Vänsterpartiet för en skola utan betyg. Varje betygssystem blir med nödvändighet begränsat till vissa delar av skolans verksamhet och vissa mätbara dimensioner av kunskapsutvecklingen. Av större vikt är att skolan kontinuerligt, i en aktiv dialog med föräldrar och elever, ger sin bild av den enskilde elevens utveckling. Eleverna har rätt att kräva uppmärksamhet och vägledning under hela sin skoltid, inte bara vid enstaka betygstillfällen.
Betyg är också fel av andra skäl. Eftersom de till sin karaktär är definitiva, fungerar de (när betygen är dåliga) som ett permanent hinder för fortsatta studier. Stora grupper utesluts från högskolestudier t.ex. genom ''dåliga'' betyg och har få möjligheter att komplettera sina meriter. Ett statiskt betygssystem tar inte hänsyn till att människor utvecklas och att kunskaper alltid kan kompletteras eller vidareutvecklas. Vänsterpartiet anser att varje utbildningssystem ska bära sina egna antagningsproblem och att de urvalskriterier som trots allt behövs ska vara möjliga att påverka (jfr högskoleprov, arbetsprover m.m.).
Efter betygsberedningens utredning av ett ''humant'' betygssystem är det därför på tiden att utreda också de möjligheter, villkor, arbetssätt etc. som en betygsfri skola skulle ge. I dag finns det ingen politisk majoritet för en betygsfri skola. Vi anser dock att bredden på skoldebatten är betjänt av en sådan utredning.
Handikappade barn
Skolan ska garantera handikappade och sjuka barns rätt till undervisning. I en skrivelse till statsrådet Ask påpekar HCK att en elev som under en längre tid p.g.a. sjukdom eller handikapp inte kan delta i det ordinarie skolarbetet har rätt till särskild undervisning på sjukhus eller i hemmet. Eftersom deltagande i undervisningen inte är obligatoriskt kan elever komma efter och få framtida svårigheter i sin skolgång.
Vi delar HCK:s uppfattning att det borde finnas ett obligatorium att delta i undervisningen om ansvarig läkare medger detta. Detta bör riksdagen ge regeringen tillkänna.
I Skolverkets uppgifter ingår att utvärdera den svenska skolan. Skolan skall styras av principen om likvärdighet. Det betyder att alla elever skall omfattas av denna utvärdering, också handikappade elever.
Vi har i dag många elever i den svenska skolan med olika typer av handikapp. Det verkar t.ex. som att allergier ökar bland barn. Många typer av handikapp ''syns'' inte och har kanske därför kommit på undantag då det gällt att inhämta för skolan lämplig kompetens om dessa. Detta kan återspeglas i avsaknad av fortbildning i handikappkunskap för lärare. Det kan vara svårt för kommuner eller till och med kommuner i förening att upprätthålla erforderlig kompetens hos skolans personal om olika handikapp. Detta kan t.ex. bero på hur pass förekommande en typ av handikapp är.
Vi menar därför att det är på sin plats att Skolverket tillsammans med SIH (Statens institut för handikappfrågor i skolan) närmare undersöker behovet och möjligheten att anordna fortbildning på nationell basis. Detta bör riksdagen som sin mening ge regeringen till känna.
Kulturen i skolan
Skolans lokala roll som mötesplats och centrum för kultur bör stärkas. I Vänsterpartiets kulturpolitik ingår därför en särskild satsning på kulturprojekt i skolan om 7 miljoner kr. För ett utförligt resonemang om detta hänvisas till partimotionen ''om allmän kulturpolitik''. Till kulturfrågornas status hör självklart också en betoning på bild-, musik- och slöjdämnenas betydelse, samt vikten av god historie- och litteraturkunskap.
Vänsterpartiet återkommer i frågan om bild-, musik- och slöjdämnenas status i skolan i samband med behandlingen av vårens läroplansförslag.
Frihet i skolan
Frihetsbegreppet är centralt i dagens utbildningspolitiska debatt. Samtliga de reformer som från borgerligt håll genomförts på skolans område har tagit den ökade friheten till intäkt. Friheten kopplas i dessa sammanhang ihop med marknadsstyrning, som ses som en både effektiv och kvalitetshöjande modell för förändring.
För Vänsterpartiet finns det ingen motsättning mellan frihetstanken och den om en jämlik skola. Tvärtom. Ett skolsystem som missgynnar vissa grupper eller individer skadar alla och kan därför aldrig ge verklig frihet. Friheten är dessutom alltid kontextbunden; en frihet till något (att fritt kunna välja yrke t.ex.), inte från (att t.ex. gå i en skola med invandrare).
I detta sammanhang bör situationen för barn med handikapp särskilt uppmärksammas. Vänsterpartiet anser att alla skolor som får bidrag via stat eller kommun ska vara skyldiga att ta emot alla elever; oavsett handikapp och om de kostar mer för att få en fungerande skolgång.
Tanken om valfrihet bjuder på ett annat allvarligt problem. Skolpolitik handlar om barn. Eftersom barn inte har samma medborgerliga rättigheter (och skyldigheter) som vuxna kan ingen garantera att fria val i skolan leder till att barnens olika intressen kommer att respekteras. Föräldrarnas intressen och ambitioner kan lika gärna slå igenom i ännu högre grad än idag. Alla föräldrar utgör inte heller samma stimulans för sina barn. För många barn är skolan en livsnödvändig fristad från besvärliga, ibland olidliga hemförhållanden. Man kan därför inte, såsom regeringen, förutsätta att alla barn mår bättre av ett ökat föräldrainflytande i skolan.
Valfrihet i skolan
Vänsterpartiet ser gärna att utrymmet för den enskilde elevens intressen och val ges större utrymme i skolan. Detta bör genomsyra lärarpedagogiken i skolan och även tillåtas påverka läroplanen. Vi ställer oss dock tveksamma till om en ökad s.k. profilering av enskilda skolor leder till ökad kvalitet och att elevernas intressen tas bättre tillvara. Hänsyn måste tas till att profilering av en skola med nödvändighet leder till att viktiga ämnen som inte innefattas i profileringen får stå tillbaka.
På lång sikt leder profileringen på skolenhetsnivå till en ökad segregering av grupper och individer i samhället, en utveckling som Vänsterpartiet inte kan stödja.
Vad som i motionen anförs om profilering i skolan bör riksdagen ge regeringen till känna.
Finansiering
Vänsterpartiet har i tidigare motion kraftigt kritiserat nivån på bidraget till fristående skolor (f.n. minst 85 %). Uppföljande undersökningar har också visat att de fristående skolorna, generellt sett, gynnas på de kommunala skolornas bekostnad och att den knappa planeringstiden för kommunerna, minskade samordningskostnader m.m. medfört en betydande ekonomisk belastning.
Finansieringen av s.k. fristående skolor får inte gynnas på den kommunala skolans bekostnad. En ökad konkurrens mellan olika skolformer bidrar inte till att höja kvaliteten på skolväsendet.
Ett statsbidrag på 75% torde överensstämma bättre med friskolornas faktiska kostnader. Frågan bör dock utredas ytterligare eftersom Vänsterpartiet är principiellt kritiskt till ett generellt och statiskt bidragssystem som inte ser till den stora variation i behov och kostnader som finns.
Kommunal vuxenutbildning
Vänsterpartiet arbetar för återkommande utbildning och ett livslångt lärande. I det perspektivet är vuxenutbildningen central.
Arbetslivet och samhället i stort förändras och utvecklas allt snabbare. En god allmänbildning blir därför nödvändig för att klara det framtida arbetslivet. Sverige är ett relativt lågutbildat land jämfört med viktiga konkurrentländer. Enligt OECD var andelen arbetskraft utan gymnasieutbildning 1987 44,1 procent i Sverige, jämfört med 22,5 procent i Västtyskland och 16,4 i USA.
I fjolårets OECD-utvärdering av den svenska utbildningssektorn (1992) påpekades särskilt att ''den svenska juvelen'' -- vuxenutbildningen -- riskerade att komma på skam p.g.a. nedskärningar.
Enligt Vänsterpartiets mening är vuxenutbildningen ämnad att överbrygga och utjämna utbildningsklyftor inom och mellan generationerna. Den spelar därmed en avgörande roll i en politik för rättvisa och jämlikhet.
De kraftiga nedskärningar som skett på kommunal vuxenutbildning är ett hårt slag mot många vuxna och lågutbildade som är i behov av vidareutbildning. Detsamma gäller många ungdomar som behöver komplettera sina studier för att komma in på högskolan. Detta behov höjs nu när högskolan expanderar.
Regeringen har sagt sig vilja föra en politik för tillväxt med satsningar på utbildning. De för industrin mest produktiva utbildningsinvesteringarna är att arbetskraften får gymnasiekompetens. Regeringen förhindrar en sådan utveckling genom att inte satsa på komvux. Regeringens utbildningspolitik vad avser vuxenutbildningen gynnar inte tillväxten utan behåller och vidgar utbildningsklyftorna.
Att under ett svårt arbetsmarknadsläge inte förespråka kraftiga ökningar av vuxenutbildningen är inget annat än klasspolitik riktad mot lågutbildade och därmed svaga grupper.
Vänsterpartiet föreslår med anledning av det ovan sagda att riksdagen anvisar 100 miljoner kronor för ytterligare platser inom komvux.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
1. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sektorsbidraget till skolan skall återinföras,
2. att riksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk skoldelegation inrättas, enligt vad i motionen anförts,
3. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärderingsförordningen,
4. att riksdagen hos regeringen begär att den lägger förslag på skolans område som kan bidra till att klyftorna i samhället minskas, enligt vad i motionen anförts,
5. att riksdagen hos regeringen begär att förslag till ändring av arbetsmiljölagen utarbetas så att skolorna åläggs att i sina skolplaner utarbeta konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljön också ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för att flickor inte missgynnas,
6. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ROT-program för upprustning av skolans arbetsmiljö,1
7. att riksdagen på särskilt anslag till Inredning och utrustning av skollokaler för budgetåret 1993/94 anvisar 100
000
000 kr.,
8. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att självförtroendeträning med inslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet,
9. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationsträning för pojkar i skolan,
10. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda frågor om kunskapens innehåll,
11. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda jämställdheten i skolan,
12. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av en betygsfri skola,
13. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorium för handikappade elever att delta i undervisningen,
14. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Skolverket tillsammans med SIH bör undersöka behovet och möjligheten att anordna fortbildning på nationell basis,
15. att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om profilering i skolan,
16. att riksdagen hos regeringen begär att frågan om finansiering av fristående skolor utreds enligt vad i motionen anförts,
17. att riksdagen beslutar att den kommunala finansieringen av fristående skolor tills vidare skall utgöra 75
% av kommunernas genomsnittliga skolkostnader,
18. att riksdagen till Kommunal vuxenutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar 100
000
000 kr. utöver vad regeringen föreslagit.
Stockholm den 24 januari 1993 Gudrun Schyman (v) Bertil Måbrink (v) Rolf L Nilson (v) Björn Samuelson (v) Lars Werner (v) Eva Zetterberg (v) Berith Eriksson (v) 1 Yrkande 6 hänvisat till BoU
Yrkanden (38)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sektorsbidraget till skolan skall återinföras
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sektorsbidraget till skolan skall återinföras
- Behandlas i
- 2att riksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk skoldelegation inrättas, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- 2att riksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk skoldelegation inrättas, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärderingsförordningen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 3att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärderingsförordningen
- Behandlas i
- 4att riksdagen hos regeringen begär att den lägger förslag på skolans område som kan bidra till att klyftorna i samhället minskas, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- 4att riksdagen hos regeringen begär att den lägger förslag på skolans område som kan bidra till att klyftorna i samhället minskas, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen hos regeringen begär att förslag till ändring av arbetsmiljölagen utarbetas så att skolorna åläggs att i sina skolplaner utarbeta konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljön också ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för att flickor inte missgynnas
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 5att riksdagen hos regeringen begär att förslag till ändring av arbetsmiljölagen utarbetas så att skolorna åläggs att i sina skolplaner utarbeta konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljön också ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för att flickor inte missgynnas
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ROT-program för upprustning av skolans arbetsmiljö
- Behandlas i
- 6att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ROT-program för upprustning av skolans arbetsmiljö
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 7att riksdagen på särskilt anslag till Inredning och utrustning av skollokaler för budgetåret 1993/94 anvisar 100 000 000 kr
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 7att riksdagen på särskilt anslag till Inredning och utrustning av skollokaler för budgetåret 1993/94 anvisar 100 000 000 kr
- Behandlas i
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att självförtroendeträning med inslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet
- Behandlas i
- 8att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att självförtroendeträning med inslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationsträning för pojkar i skolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 9att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationsträning för pojkar i skolan
- Behandlas i
- 10att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda frågor om kunskapens innehåll
- Behandlas i
- 10att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda frågor om kunskapens innehåll
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 11att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda jämställdheten i skolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 11att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge den parlamentariska skoldelegationen i uppdrag att utreda jämställdheten i skolan
- Behandlas i
- 12att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av en betygsfri skola
- Behandlas i
- 12att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av en betygsfri skola
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 13att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorium för handikappade elever att delta i undervisningen
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 13att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorium för handikappade elever att delta i undervisningen
- Behandlas i
- 14att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Skolverket tillsammans med SIH bör undersöka behovet och möjligheten att anordna fortbildning på nationell basis
- Behandlas i
- 14att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Skolverket tillsammans med SIH bör undersöka behovet och möjligheten att anordna fortbildning på nationell basis
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 15att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om profilering i skolan
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 15att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om profilering i skolan
- Behandlas i
- 16att riksdagen hos regeringen begär att frågan om finansiering av fristående skolor utreds, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- 16att riksdagen hos regeringen begär att frågan om finansiering av fristående skolor utreds, enligt vad i motionen anförts
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 17att riksdagen beslutar att den kommunala finansieringen av fristående skolor tills vidare skall utgöra 75 % av kommunernas genomsnittliga skolkostnader
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 17att riksdagen beslutar att den kommunala finansieringen av fristående skolor tills vidare skall utgöra 75 % av kommunernas genomsnittliga skolkostnader
- Behandlas i
- 18att riksdagen till Kommunal vuxenutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar 100 000 000 kr utöver vad regeringen föreslagit.
- Behandlas i
- 18att riksdagen till Kommunal vuxenutbildning för budgetåret 1993/94 anvisar 100 000 000 kr utöver vad regeringen föreslagit.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 8.1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att självförtroendeträning med inslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornas utbildning på högstadiet och gymnasiet
- Behandlas i
- 12.1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av en betygsfri skola
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.