Skolans uppdrag att informera i ordnings- och uppförandefrågor m.m.
Motion 2000/01:Ub284 av Beatrice Ask m.fl. (m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- Fristående motion
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 2000-10-05
- Granskning
- 2000-10-11
- Hänvisning
- 2000-10-11
- Bordläggning
- 2000-10-11
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Förslag till riksdagsbeslut
1. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för elevers tillrättaförande.
2. Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare mål för skolans uppgifter vad avser elevers utveckling av social kompetens.
3. Riksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om skolans skyldighet att på lämpligt sätt informera föräldrar och huvudmän i ordnings- och uppförandefrågor.
Sammanfattning
Skolans inre arbetsklimat diskuteras ibland med anledning av larmrapporter om akuta händelser. Medierapporteringen tyder på att problemen ökat, inte minskat, under senare år. Mobbning, ett tuffare klimat elever emellan och svårigheter för många lärare att sätta gränser för elever är exempel på problemen. Direkta trakasserier av enskilda lärare förekommer. Många elever mobbas. Vi anser att utvecklingen vad gäller barn och ungdomars sociala förmåga men också psykiska hälsa under en följd av år varit bekymmersam, varför frågor som rör barns och ungdomars uppväxtvillkor och fostran måste tas på stort allvar. I denna motion föreslås tre konkreta initiativ som behöver tas för att stärka skolans möjligheter att utveckla elevers sociala kompetens samt tillrättaföra elever.
Många förändringar - oro, otrygghet och destruktivitet
Ökande ungdomsvåld, allt längre ner i åldrarna, är en växande epidemi i hela västvärlden. I USA döms barn och ungdomar för mord varje år. Problemet är långt ifrån förhållandena i Sverige, men tendenserna finns i alla länder. Problemen stannar inte i vissa områden, utan sprider sig med tiden. En orsak är att många barn växer upp med våld, aggressivitet, hot på gatan, i skolan och hemma. En annan är att föräldrar inte hinner, orkar eller kan ta tillräckligt stort föräldraansvar. Till detta kommer det idealiserade våldet i TV och andra medier. Osäkra och aggressiva barn hamnar alltför lätt i situationer som ger fel inställning till livet och hur problem skall lösas. Detta har gjort att kraven på skolan ökar. Men skolans förutsättningar att ta ett ökat ansvar kan och måste ifrågasättas.
Värdegrunden gäller
I läroplanen för det obligatoriska, liksom för det frivilliga skolväsendet finns den värdegrund arbetet skall vila på, liksom allmänna mål för skolans fostrande uppgifter. Arbetet kring skolans värdegrund är viktigt om tankarna skall omfattas av alla i skolans arbete. Att många fortfarande inte har ett tydligt förhållande till begreppet är ett underbetyg för förankringen och informationen om en grundläggande princip som skolväsendet skall vila på. Vi anser därför att kunskaperna om läroplanens grund och intentioner måste förbättras. Samtidigt måste målen konkretiseras och skolan ges användbara verktyg och riktlinjer för det konkreta och vardagliga arbetet.
Eleven i centrum
Under nio år är alla barn tvingade att gå i skolan och föräldrar skyldiga att skicka dem dit. Obligatoriet ställer starka krav på respekt för den enskilde individen utifrån olika aspekter. Det handlar dels om kravet på att skolan skall ge varje elev de bästa förutsättningarna för intellektuell och social utveckling, dels om krav på skolan när det gäller elevens ställning. Ett grundläggande krav måste vara att varje barn skall känna trygghet och ges förutsättningar att växa som civiliserad människa.
Elever skall mötas med respekt, men också lära sig att respektera andra. Elever skall utveckla sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper och personliga erfarenheter, heter det i läroplanen. Detta sker dock inte utan undervisning och förebilder. Det klimat som råder i skolan är betydelsefullt. Vi menar att ambitionen fortfarande måste vara att skapa en "Skola för bildning", vilket den utredning som låg till grund för läroplanen heter. I begreppet ryms stor respekt för varje elev, men ställs också krav på alla enskilda vad gäller mål att nå och mål att sträva efter. Om det i utredningar konstaterats att de som arbetar inte känner sig förtrogna med de nationella målen och bakgrunden till dem måste regeringen skyndsamt överväga insatser.
Vuxnas ansvar
Det är ett svek mot eleverna att inte ta itu med de ordningsproblem som finns i många skolor. Ordningsproblemen är av olika slag, men genomgående tycks det som om skolans vuxna och många föräldrar inte kan eller orkar ta sitt vuxenansvar. Tydliga gränser samt vuxna som hävdar sin auktoritet är viktigt. Det är bara starka vuxna som skapar utrymme för det elevinflytande och medansvar många talar om.
Att successivt utveckla elevernas förmåga att ta ansvar är en del av läroplanens mål. Det kräver tydliga regler och utrymme för att få dem prövade i skolans vardag. Elever som löper amok i korridorerna, sitter inne med jackor och luvor, klottrar eller skriker okvädingsord efter lärarna är såvitt vi kan förstå uttryck för ungdomar som under lång tid inte mött nödvändiga reaktioner från vuxna. Att stärka rektorer och personal i frågor som rör normer och värderingar och få de vuxna i och utanför skolan att samverka är därför nödvändigt. Kunskaperna om gällande regelverk och dess intentioner, andra myndigheter och institutioner o s v är nödvändiga om skolan skall kunna fullgöra sina uppgifter.
Men det räcker inte. Vi måste få stopp på den negativa utvecklingen i grundskolans senare årskurser och i gymnasiet. Det är inte bara med kunskaper de unga skall konkurrera internationellt. Människors sociala förmåga - dit hör ett trevligt uppförande och stil - är betydelsefullt och en del av skolans undervisande och fostrande uppgift som måste ges tydligare mål och högre prioritet. Den kultur som utvecklas i skolan måste präglas av en helhetssyn över vad som är bra respektive dåligt. Nedslitna skolmiljöer eller skolor präglade av skadegörelse som inte åtgärdats förstärker känslan av att ingen bryr sig, medan välstädade skolor där man omedelbart tar itu med skadegörelse eller andra brister gör att också eleverna kan känna sig stolta över sin skola.
När det gäller vardagsarbetet borde en utgångspunkt för vad som skall gälla vara samma regler som i arbetslivet i övrigt. Det handlar om att passa tider, vara hjälpsam, göra sitt bästa, kunna lyssna, ta initiativ och personligt ansvar. I skolledningens ansvar ligger att organisera och leda personalens arbete efter de principer läroplanen bygger på så att var och en också kan utgöra en positiv vuxen förebild för eleverna.
Ett övergripande ansvar - se över reglerna för elevers tillrättaförande
Ofta hänvisas frågor som rör skolans inre arbetsmiljö till skolorna själva alternativt kommunerna. Vi anser att det ofta handlar om frågor som bäst hanteras direkt och av dem som är direkt berörda. Likväl finns också ett övergripande ansvar. Av och till hävdas i debatten synpunkter om att lärare "inget kan göra" eller att skolan alltid måste stå öppen för var och en. Notoriska skolkare går igenom grundskolan utan att vara där. Till och med direkt kriminella ungdomar har en plats i skolan, eftersom socialtjänsten har det primära ansvaret för unga lagöverträdare. Tyvärr ges skolan sällan de förutsättningar som krävs för att det skall fungera. Övriga elever får sitta emellan. Någon fostran som kan ta tag i den enskilde eleven åstadkoms inte heller.
Vi anser att samarbetet mellan skolan och socialtjänsten behöver utvecklas och ges direkt konkreta former när ungdomar ställts under socialtjänstens övervakning. Det är viktigt att regler för sekretess m.m. inte omöjliggör ett fungerande samarbete i syfte att förebygga brott och missbruk bland unga. Vad gäller synen på reformerat påföljdssystem för unga lagöverträdare hänvisar vi till en särskild motion av Gun Hellsvik m fl.
Skolans ansvar att tillsammans med hemmen fostra barn och ungdomar har blivit allt svårare. De sociala förändringarna i snabb takt, tillsammans med skolans utmaningar som beror på den snabba och internationaliserade kunskapsutvecklingen, har gjort denna uppgift svårare. Samtidigt har en del av de verktyg skolan haft försvunnit eller blivit kraftlösa. Därför anser vi att en översyn av skolförordningens bestämmelser om disciplinära åtgärder mot elever behövs. Borde elever kunna avstängas? Från grundskolan? Från gymnasiet? Hur tillförsäkras elever som inte uppfyller elementära krav på uppförande i så fall utbildning? Hur kan skolans uppgift att fostra eleverna konkretiseras? På vilket sätt bör social kompetens definieras och värderas? Vilken ansvarsfördelning bör råda mellan hem och skola? Hur kan ett fungerande vuxenkontrakt mellan föräldrar, lärare och andra etableras? I denna översyn måste givetvis också frågor som rör mobbning i skolan prövas. Uppenbart är att många skolor fortfarande inte lever upp till de krav på förebyggande och aktiva insatser mot mobbning som finns.
Föräldrar skall informeras
En förutsättning för att samarbete mellan hem och skola skall vara möjligt är ömsesidigt informationsutbyte i relevanta frågor. Vi anser att det är självklart att föräldrar under hela skoltiden informeras om en elev är ogiltigt frånvarande. Skolk är ofta ett tecken på problem. Stor frånvaro skapar risk för att elever dras med i gäng med olika sociala problem och beteenden.
Det finns också skäl att pröva frågan om vad som kan göras för att förhindra att skolor och/eller enskilda lärare gömmer disciplinproblem. Hur många föräldrar och politiker har inte tagits på sängen när skolor stängts på grund av akuta ordningsproblem? Sällan handlar det om en enstaka händelse eller en plötslig ingivelse. Ofta är det kulmen på en problematik som pågått i månader och år. Vi anser att skolorna bör informera föräldrar och respektive skolstyrelse oftare. Det skulle ge bättre förutsättningar för ett konstruktivt agerande. De skolor som klarat ut besvärliga situationer har ofta gjort det tillsammans med andra vuxna som eleverna möter. Därför anser vi att skolorna borde åläggas skyldighet att informera föräldrar och skolhuvudmän i ordning- och uppförandefrågor.
Stockholm den 4 oktober 2000
Beatrice Ask (m)
Lars Hjertén (m)
Tomas Högström (m)
Per Bill (m)
Anders Sjölund (m)
Anita Sidén (m)
Catharina Elmsäter-Svärd (m)
Hans Hjortzberg-Nordlund (m)
Sten Tolgfors (m)
Yrkanden (8)
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för elevers tillrättaförande.
- Behandlas i
- 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för elevers tillrättaförande.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare mål för skolans uppgifter vad avser elevers utveckling av social kompetens.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare mål för skolans uppgifter vad avser elevers utveckling av social kompetens.
- Behandlas i
- 2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare mål för skolans uppgifter vad avser elevers utveckling av social kompetens.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om skolans skyldighet att på lämpligt sätt informera föräldrar och huvudmän i ordning- och uppförandefrågor.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om skolans skyldighet att på lämpligt sätt informera föräldrar och huvudmän i ordnings- och uppförandefrågor.
- Behandlas i
- 3Riksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om skolans skyldighet att på lämpligt sätt informera föräldrar och huvudmän i ordnings- och uppförandefrågor.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.