Skolstartsålder och skolpliktens längd
Motion 1992/93:Ub506 av Larz Johansson m.fl. (c)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utbildningsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Våren 1991 beslöt riksdagen efter en proposition av den dåvarande socialdemokratiska regeringen att införa flexibel skolstart. Innebörden av detta beslut är att sexåringar kan få börja skolan om föräldrarna så önskar och kommunen lämnar sitt medgivande. Under en övergångsperiod om sex år får kommunerna bestämma i vad mån sexåringar skall tas in. Fr.o.m. den 1 juli 1997 är kommunen skyldig att ta emot alla sexåringar som vill börja skolan. Mycket tyder på att vi då i realiteten har sänkt skolpliktsåldern utan att riksdagen fattat beslut om detta.
Förslaget lanserades i första hand som en besparingsåtgärd. Centern reserverade sig mot beslutet då vi inte fann förslaget tillräckligt genomarbetat och att det ej heller tog hänsyn till barnens behov. Beslutet innefattar en rad frågeställningar som inte besvarats och som vi ansåg borde behandlats innan beslutet togs.
Med dagens beslut finns en risk att sexåringar tas in där det finns plats, d v s i en vanlig nybörjarklass bland sjuåriga kamrater. Denna lösning är mindre bra då den varken tar hänsyn till barnens mognad eller behov. Den har heller inte vunnit vidare gehör bland föräldrar. Läsåret 1991/92 började knappt 2 % av landets sexåringar i grundskolan. Detta understryker det underkännande Centern redan från början gav beslutet.
Barnens behov
Centern anser att en diskussion om flexibel skolstart bör utgå från vad som är lämpligt för barnen och deras utveckling. Det är därför angeläget att påskynda en fortsatt utveckling av samverkan mellan barnomsorg, förskola och skola.
I en sådan verksamhet kan man ta till vara det bästa i förskolans mer utvecklingspsykologiska syn och i lågstadiets mer inlärningsteoretiska.
Personalen måste ha en helhetssyn på barnen och ta hänsyn till deras olika mognadsnivå. Genom att tillvarata olika yrkesgruppers kompetens skapas bättre förutsättningar att ta tillvara barns förmåga och vilja att lära under tidiga år.
Helhetssyn
Verksamheten i skolan skall alltid präglas av och utgå från de behov eleverna har. Detta gäller hela skolgången. Det kan ta sig olika uttryck och former men är en förutsättning för att eleverna ska känna trygghet och i sin egen takt utvecklas till fria, självständiga och ansvarstagande individer. Genom samverkan mellan förskolans och grundskolans personal kan detta uppnås på ett bättre sätt.
Mognad och utveckling skiljer sig från elev till elev. Det viktiga är att skolan och dess personal kan möta varje elev utifrån dennes individuella utvecklingsnivå. Verksamheten ska stimulera och uppmuntra en allsidig utveckling. Individualisering får en ny innebörd i ljuset av detta. Samverkan mellan förskola och skola skapar förutsättningar för detta och blir därför högt prioriterat.
Undervisning som sätter fokus på vad som är bäst för eleverna utgår från en helhetssyn på människan. Här handlar det om att ge den form av verksamhet som svarar mot elevernas behov och önskemål. Ingen del är viktigare än den andra utan hör ihop i en helhet. Elevernas behov av motorisk utveckling och träning hänger nära samman med bl.a. läs- och skrivprocessens utveckling. Att kunna koppla vad man läst eller hört till ord, bilder eller dramatiseringar ger en ökad förståelse och motivation att söka vidare.
Att arbeta med både motorisk, emotionell och kognitiv utveckling är viktigt för elevernas mognads- och utvecklingprocess. I gemensamma aktiviteter stimuleras kreativitet i samspel med andra elever.
Skilda personalkategorier med olika pedagogiska uppgifter kompletterar varandra. Samarbete och samordning mellan förskola och grundskola tillför bredare kompetens vilket medför större bredd och mer varierad inriktning av verksamheten. I grund och botten delar man gemensamma pedagogiska värderingar och målsättningar i arbetet med att ge eleverna kunskaper och färdigheter så att de kan utvecklas till självständiga, ansvarstagande, kreativa och tillitsfulla individer.
Att möta eleverna utifrån deras behov förutsätter ett flexibelt arbetssätt med arbetsformer där eleverna kan ingå i olika grupper beroende på var de befinner sig i sin utveckling. Därför ser vi det som angeläget att årskursindelningen luckras upp till förmån för en mer integrerad och åldersblandad undervisning.
Genom att integrera förskolans sexårsgrupp i grundskolan ges möjligheter att utveckla samarbetet mellan skola och förskola. Här öppnas vidare möjligeter att via åldersblandad undervisning i större utsträckning möta och följa eleverna där de befinner sig likväl som eleverna tillåts ta olika lång tid på sig i olika moment. Integrering av förskola -- skola under grundskolans första del samt åldersblandad undervisning öppnar möjlighet att fokusera elevernas mognadsnivå och därmed de behov som hör ihop med denna. Vi anser oss med detta nå en skola som möter eleverna istället för elever som möter skolan.
Grundskolans utformning
I det förslag som läroplanskommittén nyligen presenterat har man tagit bort stadieindelningen och istället valt att i förslagen till timplan göra ett gränssnitt mellan femte och sjätte skolåret. I timplaneförslaget sammanställes tiden för grundskolans ämnen i ett första skede, år 1--5, och ett senare skede, år 6--9. I förslaget ingår även att man gör en avstämning, eller har en kontrollstation vid år 5. Läroplanskommitténs förslag är en timplaneteknisk fråga och innebär i sig inte något förslag till stadieindelning. För vår del ser vi framför oss en sammanhållen grundskola utan stadieindelning.
Vi utgår i vårt resonemang således från en modell med sammanhållen grundskola utan någon stadieindelning men anser att vårt förslag är genomförbart även om nuvarande stadieindelning eller annan modell finner riksdagens stöd.
Tioårig grundskola
De flesta är överens om att ett fördjupat samarbete mellan förskola och skola är av stor betydelse för barnen och för utveckling av både förskolans och grundskolans verksamhet. Vi vet också att ett djupare samarbete är svårt att uppnå mellan spridda enheter.
Det har under flera år och med gott resultat pågått försök och också mer permanent verksamhet med integrering av förskola -- skola. Debatten har naturligtvis intensifierats i och med beslutet om flexibel skolstart.
Att ha en flexibel skolstart som ett permanent tillstånd bedömer vi som orealistiskt bl.a. av planerings- och resursskäl. Obligatorisk förskola ser vi i detta läge inte som något alternativ.
Dessutom går redan 98 % av förskolebarnen i någon form av förskoleverksamhet och ett sådant beslut skulle i realiteten inte innebära någon skillnad gentemot idag.
Vi ser därför en integration mellan sexåringars förskola och grundskolans första skede som den bästa och mest realistiska lösningen. Förskolan och grundskolan har ett gemensamt ansvar för verksamheten. Förskolans och grundskolans personal ansvarar tillsammans för genomförandet lokalt. Vi föreslår därför en tioårig grundskola med skolstart vid sex års ålder. Grundskolans första skede blir om läroplanskommitténs förslag genomföres sex år och grundskolans andra skede fyra år.
Genom samordning och samverkan mellan förskolans och grundskolans personal tillförs verksamheten många positiva kvaliteter. Förskolans arbetssätt kommer grundskolan till del och grundskolan kan möta eleverna ett år tidigare. Estetiska och rörelseinriktade aktiviteter varvat med läsförberedande moment ger barnen en stimulerande helhet. Dessutom ges här utrymme för barns naturliga behov av lek och rörelse. Övergången mellan förskolans och grundskolans arbetssätt sker successivt.
Hem -- skola
En kontinuerlig dialog mellan hem och skola är en viktig del i att skapa en god skolsituation och en god undervisning. Kontakten hem--skola får inte begränsas till förälder--lärare utan bör finnas mellan förälder och de personalgrupper som deltar i skolarbetet. Detta är inte minst viktigt då flera personalkategorier gemensamt har att ta hand om den samlade skolsituationen och hur den enskilde eleven utvecklas och lär sig.
Föräldrar är de som bäst känner sina barn och deras behov, varför det också är naturligt att dessa ges möjlighet till ökat inflytande i skolans arbete. Av skolan bör detta betraktas som en resurs som bättre skall tas tillvara än idag. Samspelet mellan föräldrar, skola och fritidshem är en viktig trygghetsfaktor för eleverna och bidrar till en gemensam trivsel där alla känner sig delaktiga. Flera undersökningar visar att detta leder till bättre studieresultat.
Åldersblandad undervisning i en sammanhållen grundskola
I en åldersblandad och sammanhållen grundskola är det naturligt att organisera undervisningen utifrån olika grupper, eller temata. Eleverna kan deltaga i olika grupper beroende på vilka behov eller önskemål de har. Ett väl fungerande samspel mellan skola och föräldrar är viktigt för att följa elevens utveckling och gemensamt hitta de lösningar som passar bäst. En skola som är organiserad enligt denna modell öppnar möjlighet att ta olika lång tid på sig för olika moment.
Eleven behöver inte i alla moment följa sina jämngamla kamrater utan kan då det är motiverat delta i undervisning eller aktiviteter bland äldre eller yngre kamrater. På så vis ges en flexibel skolgång som inte är låst vid årskurs- och åldersbunden undervisning.
Vår målsättning är en sammanhållen grundskola med ett 1--10-perspektiv utan stadieindelning. Det är av vikt att besluten kommer i rätt ordning så att, om vårt förslag vinner gehör, riksdagen beslutar om skolstart vid sex års ålder före beslut om ny läroplan. Om läroplanskommitténs förslag går igenom anser vi att grundskolans första skede utsträckes till att omfatta sex år.
Vid den avstämning som sker vid övergången till grundskolans senare skede är målet att alla elever skall ha nått en nivå som krävs för att de skall kunna fortsätta till nästa skede. Detta är en miniminivå och det är skolans ansvar att se till att samtliga når denna. Detta innebär dock inte att alla kan lika mycket. I en individualiserad undervisning kommer det att finnas variationer mellan eleverna. Genom avstämningen talar man tydligt om vilka krav som ställs och vilket ansvar skolan har att uppfylla. Hur detta närmare organiseras är däremot en fråga där föräldrar och skola gemensamt samverkar och fattar beslut.
Vad gäller grundskolans senare del faller det sig naturligt att även denna organiseras efter ett mer individualiserat och flexibelt arbetssätt. Även här måste finnas utrymme till anpassningar och former som bäst svarar mot elevernas individuella behov och önskemål. Vi ser det därför naturligt att verksamheten i större utsträckning organiseras i form av kurser där eleverna ges ökad möjlighet till individuella val.
Lärarutbildning och fortbildning
Dagens lärarutbildning svarar i allt väsentligt mot de krav som morgondagens skola ställer. Den nuvarande utbildningen av grundskollärare indelad i två inriktningar, en mot grundskolans tidigare årskurser 1--6 och en mot senare årskurser 4--9, ger skolan tillgång till lärare som kan undervisa över de nuvarande stadiegränserna. Motiven för stadieindelning har därmed försvunnit i och med den nya lärarutbildningen. Vi anser att tiden är mogen att ta steget fullt ut och avveckla nuvarande stadieindelning.
Under grundskolans tidigare år kommer eleverna att möta bl.a. förskollärare, tidigare- och senarelärare. Under de första åren i skolan svarar förskollärare och tidigarelärare för huvuddelen av undervisningen. Längre fram faller det sig naturligt att senarelärare successivt tar över delar av undervisningen. Eleverna möter samma lärare under längre tid och har delvis samma lärare i både tidigare och senare årskurser.
Med vårt förslag om tioårig grundskola där olika läraroch personalkategorier samarbetar i en gemensam sammanhållen skolgång kommer fortbildningen att få en framträdande roll. Fortbildningen måste överbrygga de skilda arbetssätt och pedagogiska modeller som finns mellan förskola och grundskola. Här behövs insatser framförallt för samverkan och planering. Till detta kommer behov av fortbildning och utbildning som hänger samman med att skolan blir obligatorisk för sexåringar.
Fortbildningen bör sträva efter att utveckla varje personalkategoris kompetens och hur denna tas tillvara i det gemensamma arbetet. Var och en är professionell utifrån sin yrkesroll. Förskollärare skall inte vara grundskollärare eller vice versa. I en förändrad organisation med gemensamt ansvar behövs bättre kunskap och förståelse för varandras yrkesroller och en gemensam pedagogisk grundsyn.
När det gäller utbildning av förskollärare och grundskollärare framöver är det önskvärt att samarbete och samordning utvecklas med tanke på de förändrade krav som hänger samman med att skolan blir obligatorisk för sexåringar. Ofta finns dessa utbildningar på samma orter varför det rent geografiskt inte bör finnas några hinder.
Tidsram och genomförande
Dagens situation med det beslut om flexibel skolstart som gäller från 1991 har ställt till problem för många kommuner. Nu efterfrågas ett klart besked som ger dem rimliga möjligheter att planera verksamheten, inte minst gäller detta för personal- och lokalförsörjning samt behov av fortbildning.
Därför krävs en övergångsperiod som ger kommunerna rimlig tid att planera och förbereda för en obligatorisk tioårig skola med skolstart vid sex år. Genomförandet bör ske parallellt med införandet av den nya läroplanen, betygssystemet och gymnasieskolan. 1997 bör en tioårig skola vara genomförd fullt ut. För denna tidsram talar även den ''barnboom'' som utbildningssystemet ställs inför vid mitten och senare delen av 90-talet.
De ekonomiska effekterna av våra förslag är svåra att beräkna och varierar från kommun till kommun. Mycket tyder dock på att en integrerad förskola -- grundskola samt tioårig grundskola inte är kostnadsgenererande. En integrerad förskola--grundskola med gemensam organisation innebär att kommunen slipper ''dubbla kostnader''. Det beslut som nu gäller ställer kommunerna inför en situation som är både oekonomisk och opraktisk. Kommunerna kan i framtiden behöva erbjuda en mängd olika modeller för 6-åringarna, t.ex. traditionell skola, barnskola, förskola, deltidsförskola etc. Föräldrarnas val mellan olika former kan växla från år till år med konsekvensen tomma platser i förskolan vissa år och tomma platser i skolan vissa år.
Kostnadseffektiviteten kan förbättras genom en gemensam sammanhållen organisation för sexåringar. Genom bättre resursutnyttjande av personal och lokaler kan kostsamma ''dubbleringar'' undvikas, t.ex. dubbla uppsättingar av material som många gånger är detsamma för både förskola och grundskola.
På sikt bör därför all sexårsverksamhet inrymmas inom samma organisation. Genom en integrering av förskolans sexårsverksamhet med grundskolan kan man dra nytta av de samordningsvinster som detta medför. Dessa antaganden styrks även av den ESO-rapport, ''Ds 1990:31 SKOLA, Förskola, Barnskola'', som redovisar kostnader resp. effekter av en förändrad skolstartsålder.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolstartsålder och skolpliktens längd.
Stockholm den 26 januari 1993 Larz Johansson (c) Birger Andersson (c) Birgitta Carlsson (c) Stina Gustavsson (c) Christina Linderholm (c) Stina Eliasson (c)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolstartsålder och skolpliktens längd.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- uppskov
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolstartsålder och skolpliktens längd.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.