Stöd till den kooperativa sektorn i Central- och Östeuropa
Motion 1991/92:U511 av Roland Sundgren m.fl. (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Utrikesutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1992-01-27
- Bordläggning
- 1992-02-06
- Hänvisning
- 1992-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Sverige skall främja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i Central- och Östeuropa genom en omfattande kunskapsöverföring. Att stärka demokratin och införa marknadsekonomi är väsentliga mål för det svenska stödet.
Den kooperativa sektorn kännetecknas av företag som har en demokratisk struktur, affärsmässighet och ett socialt ansvar. De kooperativa företagen deltar på lika villkor som de privata i marknadsekonomin men skall samtidigt uppfylla de mål som medlemmarna ålagt dem, det kan vara att skapa sysselsättning eller att tillgodose konsumentpolitiska intressen.
Mot denna bakgrund är den svenska kooperationen väl ägnad att svara för en del av den svenska kunskapsöverföring som riktas till Central- och Östeuropa. Kooperationen kan bidraga både till att bygga demokratiska institutioner och att utveckla marknadsekonomiska strukturer.
Före det andra världskriget spelade kooperationen en viktig roll i flera av de central- och östeuropeiska samhällena. Efter det kommunistiska maktövertagandet omvandlades kooperationen till att bli en del av statsapparaten och människorna tappade förtroendet för den.
I dag bygger man i Central- och Östeuropa på nytt upp en kooperativ sektor som återknyter till förkrigstraditionen. Kooperativa företag skulle kunna få stor betydelse för att förverkliga de mål som de folkvalda parlamenten och regeringarna ställt upp för de central- och östeuropeiska ländernas politiska, ekonomiska och sociala utveckling. I den privatisering som nu sker finns det ett stort utrymme för att använda den kooperativa företagsformen.
Därför är det mycket viktigt att ge stöd till den nya kooperativa sektor som utvecklas i dessa länder och som bygger på medlemmarnas aktiva medverkan för självhjälp och ömsesidig hjälp på det ekonomiska och sociala området.
De svenska kooperativa företagen kan härvid bidraga till en överföring av kunnande och teknologi samt specifika, kooperativa erfarenheter inom de näringsgrenar där den svenska kooperationen är stark.
För att en ny kooperation skall kunna utvecklas i Centraloch Östeuropa erfordras inte enbart svenskt utan också internationellt stöd. EG ger ett avsevärt sådant stöd inom ramen för Phareprogrammen. Flera enskilda länder stöder kooperativa projekt runt om i Östeuropa.
Svensk kooperation, såväl LRF som Folkrörelseföretagens Östeuropakonsortium, har redan knutit kontakter med de nya kooperativa organisationerna och företagen i Central- och Östeuropa. Ett antal projekt har genomförts, andra pågår eller planeras.
Som exempel kan nämnas medlems- och styrelseutbildning i konsumentkooperationen i Polen, utbildning av medlemmar och företagsledning i arbetskooperativa företag samt uppbyggnad av lagercentraler i Tjeckoslovakien, och lantbrukskooperativ utbildning i Baltikum och Polen.
Projekten har antingen stötts av SIDA eller av BITS beroende på inriktning. Detta visar att kooperationen både är en organisation genom vilken man kan främja demokratiseringsprocessen och en företagsform som har kommersiella mål.
Emellertid har denna uppdelning också skapat problem, eftersom de svenska kooperativa företagens projekt ibland hamnat mellan två stolar. Varken SIDA eller BITS har tillräckligt uppmärksammat företag som innehållit både ett demokratiskt och ett kommersiellt inslag. Någon helhetssyn har inte funnits i projektbedömningen och en samfinansiering har inte varit möjlig eller kunnat åstadkommas.
Oavsett den organisatoriska formen för hur det svenska stödet skall kanaliseras är det viktigt att skapa ett utrymme för den särart som kooperationen representerar.
Om det inrättas en kunskapsfond för Östeuropa enligt regeringens förslag bör denna som en av sina målgrupper också ha den kooperativa sektorn.
Den beredning som eventuellt tillsätts för att planera och besluta om fondens inriktning och resursanvändning bör mot ovanstående bakgrund avsätta en inte oväsentlig del av tillgängliga medel för kooperativ utveckling i Central- och Östeuropa.
Den svenska kooperationen har genom sina internationella kontakter goda möjligheter att delta i multilaterala projekt tillsammans med kooperativa företag i andra länder. Svenskt statligt stöd bör också utgå till sådana projekt, vilket väl överensstämmer med de tankar om en multilateral inriktning som presenteras i statsverkspropositionen.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom statligt svenskt stöd bidra till utvecklingen av den kooperativa sektorn i Central- och Östeuropa.
Stockholm den 22 januari 1992 Roland Sundgren (s) Nils T Svensson (s) Reynoldh Furustrand (s) Inga-Britt Johansson (s) Berit Löfstedt (s) Oskar Lindkvist (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom statligt svenskt stöd bidra till utvecklingen av den kooperativa sektorn i Central- och Östeuropa.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att genom statligt svenskt stöd bidra till utvecklingen av den kooperativa sektorn i Central- och Östeuropa.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.