Svensk författningsdomstol
Motion 1999/2000:K348 av Per Lager och Birger Schlaug (mp)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Konstitutionsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-10-05
- Hänvisning
- 1999-10-12
- Bordläggning
- 1999-10-12
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Svensk rättstradition
I samband med diskussionerna om lagprövningsrätten har ibland frågan om inrättande av en särskild författningsdomstol med lagprövningsuppgifter - en författningsdomstol - berörts. I den proposition om ett förstärkande av de medborgerliga fri- och rättigheterna som avlämnades våren 1976 förkastades ett system med författningsdomstol. Ett sådant system ansågs vara helt främmande för svensk rättstradition och lät sig dessutom svårligen förena med kravet att en fri- och rättighetsreglering inte fick innebära att politisk makt förs över till icke-politiska organ. (Utskottet avstyrkte en motion om utredning av frågan p.g.a. att man ansåg att den saknade aktualitet.) Argumenten mot en författningsdomstol upprepades i propositionen om införande av lagprövningsrätten i regeringsformen.
Lagprövningsrätten
Domstolar och förvaltningsmyndigheter har i sin rättstillämpande verk- samhet att pröva om en norm på lägre nivå strider mot en nivå på högre nivå (lagprövningsrätt). Lagprövningsrätten var oreglerad fram till 1979, då en regel infördes i RF 11:4. Enligt denna regel får domstolar eller andra offentliga organ inte tillämpa en föreskrift som den finner stå i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning. Inte heller får den tillämpa en föreskrift vid vars tillkomst stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts. Om det är riksdagen som beslutat föreskriften skall tillämpning dock underlåtas endast om felet är uppenbart.
Man brukar vid lagprövning skilja mellan konkret och abstrakt norm- kontroll. Den konkreta normkontrollen, som innebär en lägre norms förenlig- het med en norm på högre nivå, prövas i samband med behandlingen av ett ärende där den lägre normen ska tillämpas. Vid den abstrakta normkontrollen sker lagprövningen utan anknytning till något konkret tillämpningsfall. Sanktionen i detta fall är att den lägre normen ogiltigförklaras. I Sverige förekommer endast konkret normkontroll.
Enligt förarbetena till lagprövningsrättens införande ska lagprövning endast vara aktuell när normkonflikt åberopas som grund för ett yrkande. I lagprövningsrätten ligger alltså inte någon automatisk skyldighet för myndig- heterna att alltid undersöka om en normkonflikt föreligger.
Motioner i frågan
Riksdagen har flera gånger avvisat motioner om utredande av frågan om inrättande av författningsdomstol. Konstitutionsutskottet har ansett att in- rättandet av en sådan domstol skulle medföra risk för en icke önskvärd förskjutning i det svensk politiska maktsystemet och skulle bryta mot svensk författningstradition.
Den tyska författningsdomstolen
I Tyskland har författningsdomstolen (Bundesverfassungsgericht) tre huvudtyper av ärenden. Det handlar om lagars och förordningars överensstämmelse med grundlagen, om s.k. författningsbesvär, där enskilda och vissa juridiska personer kan klaga över att de berövats grundlagsenliga rättigheter, och om kompetenskonflikter mellan förbundet och delstaterna.
Besluten är bindande för alla statliga organ såväl på förbunds- som på delstatsnivå.
Behövs en svensk författningsdomstol?
Miljöpartiet har sedan lång tid tillbaka hävdat behovet av en författnings- domstol för att sätta ljuset på hur våra grundlagar upprätthålls. Sedan EU-inträdet har EG-rätten en överordnad roll och förhållandet mellan rättssystemen finns också numera reglerat i RF 10:5. Vårt medlemskap i EU innebär att vår egen rättstradition och rättskultur urholkas allteftersom nya direktiv får giltighet i Sverige. Framför allt ser vi allt oftare hur våra olika rättskulturer krockar. Detta medför osäkerhet och missförstånd om vad som egentligen gäller. Vi ser också ett behov av viss tröghet i systemet och en domstol som kan hävda, hålla speciell uppsikt över och skydda våra fri- och rättigheter, men också andra delar av grundlagen som kommer i fråga.
Vi anser därför att det är viktigt att utreda möjligheterna att införa en författningsdomstol med uppgift att exempelvis påpeka konflikter mellan vår egen grundlag och implementeringen av EG:s direktiv, men också att utgöra domstol för enskilda och vissa juridiska personer vid "författningsbesvär". Möjligen finns det fler uppgifter som en sådan domstol skulle kunna handha. Utredningen bör utreda om så är fallet och vilka uppgifter det i så fall ska vara.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om inrättandet av en svensk författningsdomstol.
Stockholm den 5 oktober 1999
Per Lager (mp)
Birger Schlaug (mp)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om inrättandet av en svensk författningsdomstol.
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om inrättandet av en svensk författningsdomstol.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- =utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.