Tillväxt ur ett regionalt perspektiv
Motion 1999/2000:N237 av Kerstin Heinemann m.fl. (fp, kd, m)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Näringsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1999-10-05
- Hänvisning
- 1999-10-12
- Bordläggning
- 1999-10-12
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Förutsättningarna för tillväxt måste vara minst lika bra i Sverige som i övriga världen för att Sverige återigen ska kunna bli ett ledande välfärdsland. Lika viktigt, men inte lika uppmärksammat, är att lika förutsättningar för tillväxt måste finnas i hela landet och inte bara i vissa regioner. Lyckas man inte skapa konkurrensneutralitet mellan regionerna i Sverige kommer vissa delar att bli beroende av bidrag. Redan svaga regioner hamnar i en ond spiral där bidragsberoendet riskerar att förlama den kreativitet som människor har.
Tillväxtproblematiken är komplex och det finns inte någon enkel lösning. Samspelet mellan flera faktorer gör att enstaka åtgärder inte blir verkningsfulla och därför ibland orättvist betraktas om felaktiga. Vissa grundläggande förutsättningar måste vara uppfyllda för att en ekonomi ska växa, nationellt eller regionalt, förutsättningar som var för sig är nödvändiga men inte tillräckliga för att skapa ett gott tillväxtklimat. Uppfylls flera av förutsättningarna samtidigt verkar det som om det bidrar till att skapa ett gott tillväxtklimat.
Ekonomiska incitament torde vara det mest grundläggande av alla förutsättningar. Företagaren vill ha avkastning på satsat kapital och den anställde ersättning för den tid han eller hon arbetar. Den ersättning som är intressant ur företagarens och den anställdes perspektiv är den reala ersättningen efter skatt. Således har beskattningen både på kapital och arbete betydelse för tillväxt. Enligt ekonomisk teori går det att visa på att ju större skattekilen är desto lägre blir tillväxten. Flera undersökningar, bl.a. SNS- rapporter, stöder detta. Däremot finns ingen undersökning som visar på motsatsen. Är målsättningen tillväxt bör således skattenivåerna vara lägre i en jämförelse med likvärdiga konkurrenter. All skattediskriminering måste tas bort. Detta gäller inte minst skattereglernas utformning och tillämpning när det gäller småföretag.
Infrastrukturen är en faktor som länge uppmärksammats när det gäller tillväxten. Infrastruktur kan definieras som institutioner som underlättar handel och produktion. Infrastrukturbegreppet är alltså mycket omfattande. Traditionellt omfattar begreppet infrastruktur vägar, hamnar, flygplatser etc. Detta kallas ofta den hårda infrastrukturen. Därtill kommer den nya typen av kommunikation, telefon och IT. Olika slag av social service kan också ingå. Skola, daghem och äldreomsorg skulle kunna definieras som infrastruktur. Även bank- och postkontor tillhör infrastrukturen.
Traditionellt har all den service som infrastrukturen innefattar utförts av stora företag och organisationer och då vanligtvis i offentlig regi. Kostnaderna för denna verksamhet är stor och blir större ju mer glesbefolkat ett område är. Därför måste det ställas höga krav på effektiv kringverksamhet och drift av infrastrukturen. Då Sverige är glesbefolkat och skillnaderna stora inom Sverige ökar detta problem. Problematiken som en hög beskattning innebär måste leda till att infrastruktursatsningar alltid föregås av noggranna intäkts- och kostnadsanalyser. För att komma till rätta med intressekonflikten mellan en väl utbyggd infrastruktur och låga skatter finns det anledning att noggrant analysera konsekvenserna av att öka avgiftsfinansieringen av utnyttjandet av infrastrukturen. Dessa analyser måste i sin tur föras utifrån ett småföretagsperspektiv då det är inom denna företagsstorlek framtida tillväxt finns att hämta.
Kunskap och kompetens är andra viktiga förutsättningar för tillväxt. Ett land eller region med relativt högre utbildning verkar också ha högre tillväxt. Men när det gäller utbildning måste utbud och efterfrågan ha ett samband. Vidare är det viktigt att den som deltar i utbildningen både känner ansvar för utbildningen och får ökade möjligheter genom utbildningen. Speciellt viktigt är detta i den högre utbildningen och arbetsmarknadsutbildning. Sverige har under lång tid snabbt hamnat i situationer med arbetskraftsbrist när konjunkturen väl tagit fart. En stor del av denna brist har berott på en stor offentlig sektor som knutit till sig högt kvalificerad arbetskraft. Men till största delen är bristerna ett resultat av små incitament för utbildning och dyra felaktiga satsningar inom utbildningsområdet, inom såväl den ordinarie utbildningsverksamheten som den som sker i AMS regi. Även här finns ett problem med skattenivåerna och kostnaderna för studier. Ett ökat finansieringskrav för den studerande i kombination med bättre avkastning av studier skulle med all sannolikhet öka kvaliteten i utbildningen. Finansieringen skulle kunna ske delvis individuellt med hjälp av skattefria konton där föräldrar kan spara till sin barn och vuxna spara till vidare studier och eventuell omskolning. Fördelen med ett sådant system är att det ökar motivationen hos den studerande och koncentrerar resurserna på välmotiverade studerande. Det kan vara anledning att utreda möjligheterna till en viss grad av egenfinansiering av studier för att öka motivationen hos de studerande och möjliggöra lägre skatter vilket skulle öka incitamenten för vidareutbildning.
För att AMS verksamhet ska gynna tillväxten och inte bara bli en kostnad för skattebetalaren måste verksamheten bli mer flexibel och efterfrågestyrd. Det finns en rad exempel på att den utbildning som AMS tillhandahåller inte alls stämmer med efterfrågan. Följden blir arbetskraftsbrist som i slutänden leder till en svagare tillväxt. Vidare har det visat sig att en ökad decentralisering av utbildning kan vara ett sätt att minska de regionala obalanserna. Därmed inte sagt att Sverige klarar sig utan de stora rikstäckande universiteten. Slutsatsen är i stället att det finns behov av mindre högskolor med kvalificerad undervisning. Även detta område bör utredas så att utbildningsresurserna utnyttjas på bästa sätt.
På senare tid har allt större uppmärksamhet ägnats åt forskningen runt de institutionella förhållandena och så kallat socialt kapital. Denna forskning tangerar problematiken runt regelverket i ekonomin. Enkelhet och lika behandling är ledorden när det gäller de olika regelsystemens utformning. Ett exempel är skatteområdet, ett annat är villkoren för Ams verksamhet. I det första fallet är det bland annat skillnader i beskattning av samma bolagsform men där antalet ägare är olika, de s.k. fåab-reglerna. De samhällsekonomiska intäkterna/kostnaderna för dessa regler är svåra att beräkna men ur ett rättviseperspektiv och som ett sätt att sänka skatterna borde alla bolag behandlas lika. Detta är en illustration av när regelverket skapar snedvridningar mellan olika företagsstorlekar.
När det gäller AMS utbildningsverksamhet och inriktning på de större företagens behov eller brist på överensstämmelse med efterfrågan finns det regionala skillnader. De mer expansiva och de mindre företagen har svårt att få tillgång till arbetskraft när de expanderar. Resultatet blir att kommunerna går miste om skatteintäkter. De kan då anse sig tvungna att höja skatten för att klara sina åtaganden. Risken blir då att skatteunderlaget minskar ytterligare och kommunen hamnar i en negativ spiral. Det finns således behov av att rensa i regelverket och göra det mindre, mer rättvist och effektivt. Vidare finns det starka indikationer på brist på efterlevnad hos myndigheterna. För att regelverket ska fungera krävs också att reglerna följs. Annars uppstår osäkerhet och förutsägbarheten om beslut minskar vilket leder till att investeringsviljan minskar i företagen.
Just vad det gäller småföretagarens uppfattning om hur myndigheterna utför sin myndighetsutövning har FR tillsammans med SIFO gjort en enkätstudie. Studien omfattar 4 600 företagare med 1-49 anställda. Den stora omfattningen på studien möjliggör en jämförelse på länsnivå. Här följer några av de mest intressanta resultaten.
90 procent av företagarna uppgav att det är viktigt för företagets utveckling att myndigheterna ser till att det finns fasta regler som följs.
90 procent anser att det gör skillnad, i utfall, om företaget är stort eller lite.
80 procent anser att det har betydelse, för utfallet, om man personligen känner handläggaren på myndigheten.
Detta var en del av svaren som företagare gav. Vad visar då dessa svar? Jo, att regelverket är viktigt men att det inte följs till punkt och pricka av myndighetsutövarna. Med andra ord är det i många fall ett lotteri när företag till exempel söker tillstånd eller har problem med skatterna. En gång kan utfallet bli så och andra gånger helt annorlunda. Förutsägbarheten minskar och planeringen försvåras för småföretagaren.
Sammantaget måste flera system ses över i Sverige för att öka effektiviteten i ekonomin. Dessa system skiljer sig åt mellan olika regioner och i möjligaste mån måste nödvändiga reformer ta hänsyn till detta. Konkurrensneutralitet på alla områden inom Sverige måste vara målet. Problemet är avvägningen mellan finansieringen av olika åtgärder och behovet av ökade satsningar på t.ex. infrastrukturinvesteringar och utbildning. Det finns därför ett behov av att öka självfinansieringen hos dem som utnyttjar servicen. Alternativet är nämligen ett högre skattetryck vilket hämmar tillväxten. Det finns således ett behov av att utreda om ökad självfinansiering kan vara ett sätt att öka tillväxten i de regioner som har ett högt skattetryck men som samtidigt har ett ökat behov av utbildnings- satsningar och utbyggd infrastruktur.
Hemställan
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda konkurrensneutralitet mellan regioner och hur faktorer som hämmar regional tillväxt kan minskas.
Stockholm den 30 september 1999
Kerstin Heinemann (fp)
Inga Berggren (m)
Holger Gustafsson (kd)
Kenth Skårvik (fp)
Ola Karlsson (m)
Inger Strömbom (kd)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda konkurrensneutralitet mellan regioner och hur faktorer som hämmar regional tillväxt kan minskas.
- Behandlas i
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda konkurrensneutralitet mellan regioner och hur faktorer som hämmar regional tillväxt kan minskas.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- =utskottet
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.