Transporthögskola i Borlänge
Motion 1994/95:T912 av Per Erik Granström m.fl. (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Trafikutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-01-25
- Bordläggning
- 1995-02-07
- Hänvisning
- 1995-02-08
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
En framgångsrik regionalpolitisk åtgärd är 70-talets omlokalisering av ett stort antal statliga myndigheter från Stockholm till mellanstäder med roll av storstadsalternativ. Det dåvarande trycket på Stockholmsregionen med risker för överhettning lättade. Personalavgången skapade utrymme för att höja kompetensnivån i verken genom nyrekrytering ur de stora årskullar som lämnade det då utbyggda högskolesystemet. Staten fick lägre kostnader för sin egen verksamhet. Enligt Statskontorets utvärdering uppgick vinsten 1986/87 till 270 miljoner kronor om året.
Sist men inte minst kom de utflyttade verken och myndigheterna att få stor betydelse för regionernas förmåga att växla om till en mer kunskaps- och tjänsteorienterad utveckling.
Nu börjar nya behov av att utveckla verkens kompetens att göra sig gällande. Samtidigt kan man notera tendenser till att de storstadslokaliserade universiteten och högskolorna blir alltmer lokala i den meningen att de huvudsakligen försörjer den egna regionen med arbetskraft. Detta kan på sikt, om inget görs, leda till växande krav från statliga verk att flytta åter till storstadsområdena. Oroande signaler finns. När Domänverket fusionerades med ASSI flyttade huvudkontoret omedelbart från Falun till Stockholm. Detta får på inga villkor bli mönsterbildande.
Men hänsyn såväl till effektiviteten i statens egen verksamhet som till regionernas förmåga att bidra till samhällsutveckling och tillväxt bör det istället vara en första rangens angelägenhet att bygga upp goda kunskapsmiljöer i de berörda mellanstäderna. Dessa miljöer måste ha bredd och allmängiltighet för att tjäna regionens egen utveckling likaväl som att möjliggöra rekrytering och mångsidig utveckling av verkens kompetenser. Samtidigt bör själva förekomsten av de statliga verksamheterna och deras kompetenser utnyttjas för att skapa sådana djupa och rika forskningsmiljöer som de mindre/medelstora högskolorna behöver för att utvecklas positivt.
Den utbyggnad regeringen föreslår för de mindre och medelstora högskolorna ligger väl i linje med det förda resonemanget. Hanterandet av dessa högskolor präglas dock alltjämt av väl mycket schablontänkande och enkla likhetsprinciper i medelstilldelning och dylikt. Vi menar att utvecklingen nu måste drivas vidare mot ett mycket mer effektivt utnyttjande av de synergieffekter som regionalt är möjliga att uppnå. Den profilering och individualisering av forskningsverksamheterna som blir följden bör, väl utformade, ge fördelar för hela högskolan.
De antydda möjligheterna kan illustreras med förhållandena inom transportområdet. Som transportforskningsutredningen visade är området underförsörjt med forskning. Ekonomiska resurser har tillförts genom KFB och ökade FoU-budgetar inom bl.a. Vägverket och Banverket. De institutionella och personella resurserna för att bedriva kvalificerad forskning motsvarar dock inte områdets betydelse. Det saknas bl.a. utvecklade institutioner för samhällsvetenskaplig forskning liksom för brett vetenskaplig forskning kring transporter som i samhället integrerade system. Samspelet transporter-- informationsteknologi på olika plan hör också till de områden som saknar resurser för långsiktig kunskapsuppbyggnad.
Transporterna har stor och mångsidig betydelse för miljö och användning av naturresurser. Omvänt kan man anta att kraven på ekologisk uthållighet i det framtida samhället får djupgående strukturella återverkningar på transportsystemen. Som problematik är miljöfrågan sannolikt större än trafiksäkerhetsfrågan. Medan den senare till helt nyligen hanterades av ett särskilt ämbetsverk saknar de statliga transportverken miljökompetens av ens tillnärmelsevis samma omfattning. Situationen har sin motsvarighet på forskningssidan. De institutionella resurserna för långsiktigt kunskapsuppbyggande forskning är ytterst begränsade.
De högre utbildningarna är smala, huvudsakligen ingenjörsutbildningar med inriktning på nybyggande av trafikleder. Drift- och underhållsfrågor liksom breda frågor om transportsystemen som sådana, om transporter och samhälle, eller om transporter och miljö är knappast alls företrädda. Det är därför i ett nationellt perspektiv nödvändigt att bygga upp nya och förstärka befintliga institutionella resurser inom transportområdet.
Den nuvarande forsknings--utbildningsstrukturen är splittrad och saknar samband med verkens lokalisering. För att balansera bristerna har Högskolan i Falun/Borlänge med stöd av Vägverket och Banverket börjat bygga upp Centrum för transport och samhälle (CTS) i Borlänge. Centret har utvecklats snabbt både i volym och kvalitet. Kontaktnätet rymmer såväl internationella forskningsinstitutioner som nyckelföretag såsom ABB Signal. Avtal om samarbete med Uppsala Universitet (UU) och KTH innehåller både professorsprogram om fem tjänster och utbildning av civilingenjörer. Arbetet går nu vidare med sikte på att inför nästa treårsperiod presentera förslag som i vidgad samverkan med UU och KTH utvecklar CTS till en internationell transporthögskola.
Mot bakgrund såväl av bristerna i institutionell forskningskapacitet som av verkens behov av kompetensutveckling, inte minst vad gäller miljöfrågorna, är en kraftfull utbyggnad motiverad. Själva storleken gör det samtidigt nödvändigt att forma den nya enheten mot bakgrund av någon idé till nationell strukturplan. En sådan skulle t.ex. kunna innebära att de tekniska högskolorna vidareutvecklas från sina tekniska utgångspunkter och respektive profiler. Forskningen vid Linköpings Universitet profileras mot sjö- och luftfart, eventuellt också mot sådana system- och strukturfrågor som ITs ökade användning på alla plan kommer att aktualisera. Den internationella transporthögskolan i Falun/Borlänge vidareutvecklar en profil med breda samhällsvetenskapliga frågor, ekonomi, trafiksäkerhet och IT-tillämpning i ban- och vägsystem. Stor kapacitet bör dessutom skapas för forskning omkring ekologisk uthållighet och transportsystemens struktur.
Lämpliga delar av VTIs kompetens skulle med en sådan uppläggning kunna integreras i dessa högskolecentra och återstoden t.ex. förvandlas till ett branschforskningsinstitut finansierat av transportbranschen och av transportverken i Borlänge och förlagt dit. Med Vägverk och Banverk också medverkande finansiellt i uppbyggnaden av transporthögskolan skulle man på det sättet åstadkomma ett nationellt kunskapscentrum i Falun/Borlänge med en unik samverkan mellan statliga verk, företag och högskoleväsende.
Även andra nationella strukturer kan tänkas. Vi har med vår redovisning närmast velat illustrera vårt inledande resonemang om möjliga synergieffekter med samtidiga fördelar för statlig sektorverksamhet, regional utveckling och högskoleutbyggnad. Andra mellanstäder med andra statliga verk har säkerligen motsvarande möjligheter. Därför är det angeläget att regeringen uppmärksammar möjligheterna och inför nästa treårsperiod ger utrymme för de olika högskolorna att i sin planering effektivt ta dessa möjligheter tillvara. Behovet av besparingar i statsbudgeten gör det dubbelt angeläget att rationella sektorsöverskridande initiativ inte hämmas av snäva planeringsdirektiv.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationellt kunskapscentrum i Falun/Borlänge med samverkan mellan statliga verk, företag och högskolan.
Stockholm den 17 januari 1995 Per Erik Granström (s) Iréne Vestlund (s) Leo Persson (s) Barbro Hietala Nordlund (s) Laila Bäck (s) Arne Mellqvist (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationellt kunskapscentrum i Falun/Borlänge med samverkan mellan statliga verk, företag och högskolan.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationellt kunskapscentrum i Falun/Borlänge med samverkan mellan statliga verk, företag och högskolan.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.