Ungdomars arbetsmarknad
Motion 1992/93:A269 av Martin Nilsson m.fl. (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Arbetsmarknadsutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1993-01-26
- Bordläggning
- 1993-02-09
- Hänvisning
- 1993-02-10
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Under den lågkonjunktur som Sverige nu genomlider är ungdomar en av de grupper som hårdast drabbats. Särskilt tydligt är det på arbetsmarknaden som en stor del av hela ungdomsgenerationen riskerar att slås ut ifrån. Ungdomsarbetslösheten ligger kraftigt över genomsnittet och verkar ha en tendens att öka snabbare än arbetslöshet för andra grupper. Det synes finnas flera orsaker till att ungdomar nu slås ut från arbetsmarknaden. De är de som först förlorar jobben i samband med varsel och uppsägningar på grund av de anställningslagar som finns. Vi stödjer i och för sig lagstiftning för att skapa anställningstrygghet, men vill påtala att en bieffekt är att ungdomars arbetsmarknad påverkas.
En annan, och betydligt viktigare, orsak är att ungdomar ännu inte fått fäste på arbetsmarknaden. Många har även under högkonjunkturen bytt arbetsplats ofta eller haft viss- tidsanställningar. De som nu kommer ut från utbildning har väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden.
Det är mot denna bakgrund och med vetskap om den skada som arbetslöshet medför angeläget att det tillskapas speciella insatser riktade mot just ungdomar.
Ungdomspraktikplatser
För att bekämpa ungdomsarbetslösheten föreslog regeringen förra våren riksdagen att den skulle besluta om inrättandet av s.k. ungdomspraktikplatser. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag som i korthet innebär en arbetsplatsförlagd utbildning att administreras och formas av arbetsgivaren. Det formella ansvaret ligger dock hos arbetsförmedlingen och ersättningen betalas av staten.
Tanken var i och för sig god. Det behövs speciella insatser för att hjälpa ungdomar få fäste på arbetsmarknaden. Med ungdomspraktikplatser skapades samtidigt en möjlighet för ungdomar att pröva på jobb som man är intresserad av, då det blir lättare för arbetsgivare att ta emot ungdomar om kostnaden är låg.
Praktikplatserna innebär emellertid också att ungdomar fastnar i en fälla utan andra val till sysselsättning. Ty samtidigt som regeringen satsat på praktikplatser har man, medvetet eller omedvetet, nedprioriterat övriga arbetsmarknads- och utbildningspolitiska insatser.
I övrigt kan man konstatera att ungdomspraktikplatserna har varit för få för att möta ökningen av arbetslösheten bland ungdomar. ersättningen har varit så låg att den för vissa ungdomar tvingat fram ett beroende av socialbidrag.ungdomarnas arbetsrättsliga situation är oklar, då ungdomarna inte betraktas som arbetstagare.blandning mellan arbets- och utbildningsinslag är uppenbar och godtycklig. arbetsförmedlingen som skall ha ansvaret för tillsyn, utformning och organisation av utbildningen är i dag så överbelastad med jobb att det i dag i det närmaste inte förekommer någon tillsyn.risken är därför uppenbar att vissa mindre nogräknade arbetsgivare utnyttjar ungdomspraktikanter som gratis arbetskraft. Som en följd riskerar också konkurrensförhållanden mellan olika företag att snedvridas.
Systemet och därtill hörande resurser bör därför omvandlas till ett system där det arbetsrättsliga läget för ungdomar tydliggörs, där ersättningen minst överstiger Socialstyrelsens norm för existensminimum och där ungdomar inte utesluts och därigenom diskrimineras från övriga arbetsmarknadspolitiska insatser.
Regeringen bör återkomma till riksdagen med ett förslag enligt ovan.
Beredskapsarbeten
Ett flertal, främst lite äldre, ungdomar riskerar att utförsäkras från A-kassan. Dessa långtidsarbetslösa har då laglig rätt till beredskapsarbeten. I dag finns inte tillräckliga resurser för att tillskapa beredskapsarbeten. De utförsäkrade får då förlita sig på socialtjänstens insatser. I en separat motion förtydligar vi vår syn på behovet av ytterligare resurser för tillskapandet av beredskapsarbeten.
Avskaffa 150-dagarsregeln
För närvarande gäller att en person som är arbetslös på halvtid endast kan vara detta i 150 dagar, sedan upphör A- kasseersättningen för halvtidsarbetslösheten. I praktiken innebär detta att halvtidsarbetslösa tvingas välja mellan att fortsätta jobba med knappt hälften av lönen eller att sluta jobba och behålla 90 % av den ordinarie lönen. Tyvärr har många inte den valmöjligheten då det torde vara ekonomiskt omöjligt att avstå från mer än hälften av lönen.
Med andra ord blir resultatet att samhället får betala 90 % av lönen mot 45 % som skulle varit alternativet vid fortsatt halvtidsarbetslöshet. För den enskilde som inget hellre vill än att kunna försörja sig strider en sådan här regel mot både någon slags rättsuppfattning samt mot något slags ekonomiskt tänkande.
Ungdomar tillhör ofta de grupper som ofta ofrivilligt försöker försörja sig på vad som erbjuds. Det handlar ofta om vikariat och timanställningar. För att uppmuntra arbete och inte sända felaktiga signaler om statens uppfattning bör regeln snabbt ses över och förändras.
Rätten till utbildning
Under lågkonjunktur växer intresset för att förkovra och utbilda sig vidare. För somliga är utbildning också enda alternativet till öppen arbetslöshet. Detta märks inte minst vid ansökningarna till högre utbildningar under hösten 1992. De sökande var mer än dubbelt så många som antalet tillgängliga platser. Liknande platsbrist finns i dag till komvux och till ett påbyggnadsår på den tvååriga gymnasieutbildningen. Detta är oroväckande och slöseri med intresse för kunskap. Ansvarig för detta slöseri är i grunden regeringen som inte tillräckligt bemött det ökande intresset.
Med den partimotion som socialdemokraterna lägger sker en omfattande satsning på utbildning. Vi anser den viktig och stöder därför denna.
Ökad flexibilitet i arbetsmarknadspolitiken
I dag finns en mängd olika stödformer. Vi anser att de i dag hårt styrda statliga resurserna bör omvandlas till ett mer generellt anställningsstöd. Detta skulle öppna upp för fler lokala initiativ och idéer som kan vara till nytta dels för beslutsfattare, dels också för de arbetssökande. Det kan handla om resurser till utbildning, rekryteringsstöd eller olika sorters arbetsmarknadspolitiska inslag. Enligt flera länsarbetsnämnder skulle detta underlätta arbetet och minska eventuell byråkrati. Även om vi tror att en decentralisering innebär ett effektivare resursanvändande så finns det anledning att för säkerhets skull bygga in ekonomiska incitament för att kostnaderna inte skall öka. Regeringen bör återkomma till riksdagen med ett nytt system där fördelningen av de resurser som i dag kanaliseras via länsarbetsnämnderna i större utsträckning görs flexibla.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i enlighet med vad som anförts i motionen.
Stockholm den 26 januari 1993 Martin Nilsson (s) Ulrica Messing (s) Kent Carlsson (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i enlighet med vad som anförts i motionen.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- avslag
- Kammarens beslut
- = återremiss
- 1att riksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i enlighet med vad som anförts i motionen.
- Behandlas i
Intressenter
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.