Utgiftsområde 22 Kommunikationer
Motion 2020/21:3470 av Maria Stockhaus m.fl. (M)
Förslag till riksdagsbeslut
- Riksdagen anvisar anslagen för 2021 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen.
- Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen.
- Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till eftersök av vilt och tillkännager detta för regeringen.
- Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen.
- Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen.
Förslag till anslagsfördelning
Anslagsförslag 2021 för utgiftsområde 22 Kommunikationer
Tabell 1 Moderaternas förslag till anslag för 2021 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag
Tusental kronor
Ramanslag |
Regeringens förslag |
Avvikelse från regeringen | |
1:1 |
Utveckling av statens transportinfrastruktur |
30 803 884 |
−325 000 |
1:2 |
Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur |
28 105 316 |
−130 000 |
1:3 |
Trafikverket |
1 418 687 |
±0 |
1:4 |
Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål |
188 308 |
±0 |
1:5 |
Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur |
62 284 |
±0 |
1:6 |
Ersättning avseende icke statliga flygplatser |
88 013 |
100 000 |
1:7 |
Trafikavtal |
1 058 000 |
±0 |
1:8 |
Viss internationell verksamhet |
28 757 |
±0 |
1:9 |
Statens väg- och transportforskningsinstitut |
86 694 |
±0 |
1:10 |
Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk |
150 000 |
±0 |
1:11 |
Trängselskatt i Stockholm |
2 238 770 |
±0 |
1:12 |
Transportstyrelsen |
2 232 912 |
±0 |
1:13 |
Trafikanalys |
70 855 |
±0 |
1:14 |
Trängselskatt i Göteborg |
1 008 049 |
±0 |
1:15 |
Sjöfartsstöd |
1 630 000 |
±0 |
1:16 |
Internationell tågtrafik |
5 000 |
−5 000 |
1:17 |
Infrastruktur för flygtrafiktjänst |
231 000 |
±0 |
1:18 |
Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik |
2 000 000 |
1 000 000 |
1:19 |
Lån till körkort |
151 466 |
±0 |
2:1 |
Post- och telestyrelsen |
74 724 |
±0 |
2:2 |
Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning |
136 278 |
±0 |
2:3 |
Grundläggande betaltjänster |
28 037 |
±0 |
2:4 |
Informationsteknik och telekommunikation |
54 844 |
±0 |
2:5 |
Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation |
1 845 014 |
±0 |
2:6 |
Myndigheten för digital förvaltning |
145 691 |
±0 |
2:7 |
Digital förvaltning |
73 644 |
±0 |
Summa |
73 916 227 |
640 000 | |
Politikens inriktning
Moderaterna bejakar i sitt budgetförslag samhällsekonomisk nytta och teknisk utveckling där förbränningsmotorn driven på fossila bränslen fasas ut inom alla färdslag. Inom ett drygt decennium kommer sannolikt alla färdslag att vara klimatneutrala. Detta öppnar för nya möjligheter att fatta ekonomiskt kloka politiska beslut som gynnar jobb, tillväxt och miljö i hela landet. Människor och företag behöver ett klimatsmart, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem man kan lita på. Moderaterna vill att samhällsekonomisk nytta skall vara vägledande för alla beslut inom infrastrukturen. Vi prioriterar långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser. Detta bidrar sammantaget till fler jobb och stärkt konkurrenskraft samtidigt som transporternas utsläpp minskar. Moderaterna vill se en modern hållbar politik för fler jobb och ökat pendlande.
Krisen har slagit hårt mot den regionala kollektivtrafiken och de regionala flygplatserna. Mot denna bakgrund tillför Moderaterna ett ökat stöd till drabbade regioner och flygplatser. Slutligen satsar Moderaterna extra på vägunderhåll och efterspårning av vilt som skadats i samband med trafikolyckor.
Sverige är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. Tiotusentals svenska företag är beroende av att deras varor och tjänster kan transporteras genom Sverige. Detsamma gäller för miljoner arbetspendlande svenskar. En fungerande infrastruktur är därmed blodomloppet för jobb och tillväxt i hela landet något som i förlängningen finansierar vår gemensamma välfärd och trygghet.
Coronapandemin har slagit mycket hårt mot företag verksamma inom svensk infrastruktur. Det finns dock goda skäl att känna hopp och tillförsikt inför framtiden. Detta förutsätter dock att vi fattar rätt politiska beslut. Idag styrs många politiska beslut inom infrastrukturområdet utifrån föreställningen att vissa färdslag är bättre än andra för klimatet. Regeringens politik utgår från att situationen år 2030 kommer vara snarlik den år 2020. Detta är ett orimligt antagande givet den snabba tekniska utveckling som just nu pågår där fossila förbränningsmotorer successivt byts mot fossilfria alternativ. Teknisk utveckling av bland annat elmotorer och vätgas tillsammans med biodrivmedel skapar helt nya förutsättningar för alla trafikslag. Det är både ekonomiskt och miljömässigt oklokt att genom satsningar på exempelvis höghastighetståg försöka konkurrera ut flyget. Prognoser gör istället gällande att nya fossilfria drivmedlen med stor sannolikhet kommer att göra inrikesflyget fossilfritt innan den tänkta höghastighetsjärnvägen är färdigbyggd.
Moderaterna ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs och effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra alla investeringar. Regeringen har valt en annan väg som innebär att trafikslag ställs mot varandra. Det är en politik som riskerar att slå mot både industri och handel. Orimliga och försenade infrastrukturinvesteringar, otillräckliga satsningar på fossilfria drivmedel, dyrare energiproduktion och avveckling av kärnkraftsreaktorer slår alla mot både miljö och jobb. Det är en politik som Sverige inte har råd med.
Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart transportsystem som gör Sverige mer sammankopplat och konkurrenskraftigt. Infrastrukturinvesteringar där samhällsekonomisk nytta är vägledande är tillsammans med satsningar på nya fossilfria tekniska lösningar vägen för att nå dit. Nyckelorden är samhällsekonomisk nytta och tydliga satsningar på ny teknik för alla färdslag. Det är så vi bygger Sverige starkt.
Utifrån prioriteringar om den samhällsekonomiska och miljömässiga nyttan säger Moderaterna nej till höghastighetsjärnväg. Trafikverkets beräkningar pekar på kostnader på cirka 250 miljarder, undantaget stora investeringar för bland annat stationsområden. Externa beräkningar pekar på en sammanlagd kostnad för projektet på mellan 350–400 miljarder kronor och projektet beräknas bli klimatneutralt tidigast år 2050. De tidsmässiga och miljömässiga vinsterna blir begränsade. Järnvägens stora utmaningar kopplat till pendling och bristfälligt underhåll löses inte genom satsningen på höghastighetståg.
Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur
Moderaterna avvisar regeringens satsning om 325 miljoner kronor per år 2021 och 2022 på en utvidgning av stadsmiljöavtalen, en ineffektiv åtgärd, till förmån för egna satsningar på infrastruktur som kommer hela Sverige till del.
Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur
Moderaterna lägger i likhet med regeringen 500 miljoner kronor på underhåll av Sveriges järnväg. Regeringens satsning om 400 miljoner kronor per år 2021–2023 på miljökompensation för godstransporter på järnväg avvisas till förmån för egna mer effektiva satsningar på transportinfrastruktur i sin helhet. Moderaterna tillför 250 miljoner kronor årligen 2021–2023 på underhåll av väg utöver regeringen. Därutöver tillför Moderaterna 20 miljoner kronor per år 2021–2023 för eftersök av vilt.
Moderaterna minskar anslaget totalt sett med 130 miljoner kronor årligen för åren 2021–2023 för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen.
Anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser
De icke-statliga flygplatserna med reguljär flygtrafik är centralt för tillväxt och att hela Sverige ska leva. Redan innan coronakrisen kämpade dessa flygplatser med ekonomiska underskott. Regeringen tillför inte några extra pengar till de regionala flygplatserna 2021. Detta är en politik som direkt hotar de regionala flygplatsernas överlevnad. Moderaterna tillför 100 miljoner år 2021 i direkt stöd till regionala flygplatser med reguljär flygtrafik.
Anslag 1:16 Internationell tågtrafik
Regeringen avser att handla upp nattåg till Bryssel och Hamburg. För detta avsätts 325 miljoner kronor som får användas fram till 2026. Detta är ytterligare ett exempel på en ineffektiv miljöåtgärd. Moderaterna avvisar regeringens förslag om anslagsökning med 5 miljoner kronor 2021, 45 miljoner kronor 2022 och 95 miljoner kronor 2023 för att finansiera andra prioriterade och för miljön effektivare reformer i budgetmotionen.
Anslag 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik
Den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av krisen. Antalet resenärer har minskat och kraven från folkhälsomyndigheten om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. Moderaterna anser att kollektivtrafiken är viktig för jobb, sysselsättning och miljö. Alternativen för regionerna att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Samtliga dessa alternativ vore skadligt för svensk ekonomi i behov av en rejäl återstart efter krisen. Moderaterna ökar anslaget med en miljard kronor utöver regeringen till den regionala kollektivtrafiken för år 2021.
Maria Stockhaus (M) |
|
Sten Bergheden (M) |
Anders Hansson (M) |
Åsa Coenraads (M) |
Helena Antoni (M) |
Marléne Lund Kopparklint (M) |
|