Välfärdsforskning
Motion 1994/95:So271 av Anita Persson m.fl. (s)
Ärendet är avslutat
- Motionskategori
- -
- Motionsgrund
- Tilldelat
- Socialutskottet
Händelser
- Inlämning
- 1995-01-25
- Bordläggning
- 1995-02-07
- Hänvisning
- 1995-02-08
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.
Samhället förändras och omformas i en allt snabbare takt. Nya tekniska verktyg föds, nya metoder att använda både gamla och nya verktyg utvecklas.
Samma sak gäller naturligtvis också välfärden. Välfärdsmodellen är en del i samhället och påverkas av omvärldsförändringarna. De senaste åren har behovet av forskning och utveckling inom de tekniska delarna av samhället betonats. Det är en viktig fråga för samhället, eftersom forskning oftast inte är omedelbart lönsam i företagsekonomiska termer. Men ett komplett samhälle klarar inte att bara den tekniska delen utvecklas. Även välfärden måste få näring att utvecklas.
Det kan ske på flera sätt. Dels genom nationell forsknings- och utvecklingsverksamhet. Så görs också. Dels genom internationellt utbyte av information och forskningsresultat. Det sker i viss omfattning, men bör öka.
De svenska välfärdssystemen har byggts upp under ett antal år. Med åren har de blivit allt komplexare, och svårare att styra effektivt. Behovet av kunskap om hur välfärden fungerar på mikronivå är stort, för att rätt åtgärder ska vidtas.
Redan under hösten har socialdepartementet inlett ett omfattande arbete för att utveckla välfärden och välfärdssystemen. Det är väsentligt att det arbetet sker i nära kontakt med den forskning och utveckling som äger rum i Sverige, liksom att det sker i nära kontakt med forskning om välfärden i andra länder.
Vid Centrum för Välfärdsforskning, i Eskilstuna, sker sedan flera år ett intressant forsknings- och utvecklingsarbete. Man arbetar inom programområdena: Jämförande studierÄldres vardagslivUtvärdering Delaktighet och mobiliseringBarns och ungdomars välfärdNya kunskapsbehov och välfärdssamhällets förändring
Inom samtliga dessa områden finns projekt som syftar till kunskapsutveckling och kunskapsuppbyggnad. I ett projekt, under programområdet jämförande studier, studeras sambanden mellan grundläggande värderingar, välfärdstänkande och utveckling av institutioner, system och yrken för välfärden i Japan, USA och de nordiska länderna. I ett annat, under programområdet äldres vardagsliv, studeras huruvida det lokala välfärdssamhället svarar mot krav/önskemål från den äldre befolkningen.
Verksamheten vid Centrum för Välfärdsforskning har utvecklats mycket positivt, och länsstyrelserna i Södermanland och Västmanland har tillsammans med några intresserade kommuner och landstinget i Sörmland tagit initiativ till att bilda ''Internationellt Centrum för Välfärdsforskning'' (ICVF). Förslag till organisation och innehåll för ICVF har utarbetats av vetenskapsmän och praktiker från Åbo, Tromsö, Köpenhamn, Göteborg, Norberg och Eskilstuna. Parallellt med att förslaget har utarbetats har också den vetenskapliga bärigheten av centret prövats vid konferenser och seminarier, tillsammans med vetenskapsmän även från Japan, olika länder i Europa samt Nordamerika.
Centret föreslås bli en mötesplats mellan forskare, politiker, ledare inom offentlig och privat sektor samt fackliga och andra organisationer. Genom dialog och kritisk prövning, i ett tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt perspektiv, ska centret söka bidra till kunskapsuppbyggnad samt kunskaps- och verksamhetsutveckling om välfärd. Detta ska ske i framför allt ett lokalt och regionalt perspektiv på en internationell arena -- en internationell mötesplats.
I mars genomförs ett socialt toppmöte i Köpenhamn i FNs regi. Inför det anordnar Socialdepartementet tillsammans med arbetsgruppen för bildande av internationellt Centrum för Välfärdsforskning, Eskilstuna, ett förberedande seminarium. Det är ett bra initiativ.
Det är uppenbart att även välfärden behöver forskning och utveckling, om vi vill behålla grunderna i det svenska systemet. För att bäst lyckas med det svåra förändringsarbetet behövs även internationella erfarenheter och kunskaper. I regeringens arbete bör de lokala och regionala institutioner som finns inom området användas.
Hemställan
Med hänvisning till det anförda hemställs
att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av välfärdsfrågor.
Stockholm den 25 januari 1995 Anita Persson (s) Michael Hagberg (s) Laila Bjurling (s) Elisebeht Markström (s) Lars G Linder (s)
Yrkanden (2)
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av välfärdsfrågor.
- Behandlas i
- Utskottets förslag
- delvis bifall
- Kammarens beslut
- = utskottet
- 1att riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av välfärdsfrågor.
- Behandlas i
Motioner
Motioner är förslag som riksdagens ledamöter har lämnat till riksdagen.