Betygsvalidering
Skriftlig fråga 2016/17:220 av Annika Eclund (KD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2016-10-25
- Överlämnad
- 2016-10-26
- Anmäld
- 2016-10-27
- Svarsdatum
- 2016-11-02
- Sista svarsdatum
- 2016-11-02
- Besvarad
- 2016-11-02
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Helene Hellmark Knutsson (S)
Sverige är ett av 138 länder i världen som erbjuder gymnasieprogrammet International Baccalaureate (IB), och utbildningen ges på ett 30-tal gymnasieskolor i landet. Utbildningen har varit en del av vår gymnasieutbildning i decennier. Med sin internationella prägel med höga krav på såväl undervisningen som eleverna lockar utbildningen högpresterande elever. Detta har Universitets- och högskolerådet bland annat konstaterat genom jämförelse av resultaten på högskoleprovet mellan elever från IB och elever från naturvetenskapligt program, där IB-elevernas resultat är högre. Betygen sätts efter examinationer i slutet av utbildningen med starka inslag av externa examinatörer, vilket bidrar till minskad risk för betygsinflation. Kraven för att uppnå högsta betyg är satta så att bara en mycket liten andel kan uppnå detta. De senaste tio åren har enbart 24 av ca 11 500 elever fått full poäng.
Eftersom betygssystemet inom IB är internationellt utformat och reglerat översätts det för eleverna vid ansökan till svenska universitet och högskolor. Det svenska betygssystemets högsta poäng 20,0 har fram till nu uppnåtts för den som fått 40 poäng i betygsskalan för IB. Nu finns uppgifter om att Universitets- och högskolerådet avser att ändra jämförelseskalan så att endast ett maximalt IB-resultat kan ge maximalt jämförelsebetyg. Hänsyn förefaller inte ha tagits till de möjligheter som finns för elever inom den reguljära betygsskalan att uppnå full poäng genom vilka betyg som medräknas. Inte heller har det tagits hänsyn till den skillnad som finns vad gäller den konstaterade betygsinflationen som förevarit inom det svenska betygssystemet, särskilt för betygen på de naturvetenskapliga programmen, där de elever går som IB-elever vanligen konkurrerar om utbildningsplatser med.
Svårigheten att uppnå maximalt betyg förefaller vara avsevärt svårare för IB-betygen än i den nationella betygsskalan. År 2015 var det fyra gånger fler elever som uppnådde maxbetyg på naturvetenskapsprogrammet än på IB-programmet.
En förändring av omräkningen av betygsskalan riskerar att leda till att högpresterande elever väljer att söka sig till skolor i utlandet, där deras betyg har en mer rättvisande och högre konkurrenskraft. Även studenter som läst IB på andra skolor i världen ges incitament att välja bort Sverige för sina fortsatta studier.
För de elever som fullgjort sin utbildning skulle en förändring dessutom innebära en devalvering av betygen i efterhand, och för elever som redan påbörjat sin utbildning förändras förutsättningarna efter att de gjort sitt gymnasieval.
Enligt uppgifter ska beslut tas i november av Universitets- och högskolerådet för att träda i kraft redan vid årsskiftet.
Därför vill jag fråga statsrådet Helene Hellmark Knutsson:
Avser statsrådet och regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att betyg inte devalveras i efterhand och för att konkurrenskraften i betygen från olika gymnasieprogram fortsatt ska vara neutrala?
Svar på skriftlig fråga 2016/17:220 besvarad av Statsrådet Helene Hellmark Knutsson (S)
Dnr U2016/04603/UH | ||
Utbildningsdepartementet |
Ministern för högre utbildning och forskning |
Till riksdagen
Svar på fråga 2016/17:220 av Annika Eclund (KD) Betygsvalidering
Annika Eclund har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att betyg inte devalveras i efterhand och för att konkurrenskraften i betygen från olika gymnasieprogram fortsatt ska vara neutrala.
Christer Nylander har den 21 oktober 2016 ställt en fråga till mig om rättvis bedömning för elever som går IB-program. Cecilia Widegren har den 24 oktober ställt en fråga om missgynnande av elever på IB-programmet. Jag har dessutom den 26 oktober lämnat svar på frågor från Betty Malmberg och Boriana Åberg om värdering av internationella program respektive sänkt värde på internationella betyg. Annika Eclunds fråga skiljer sig inte i sak från de övriga. Kärnan i frågan gäller förhållandet mellan regeringen och självständiga myndigheter. Svaret på Annika Eclunds fråga blir därför detsamma som svaret på de övriga.
Universitets- och högskolerådet (UHR) är en självständig myndighet, som med stöd av ett bemyndigande i högskoleförordningen, meddelar föreskrifter om meritvärdering av betyg. I detta ingår att ta ställning till hur betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas för att i konkurrens med betyg från den svenska gymnasieskolan kunna användas för urval till högskolan.
Gymnasiereformen 2011 innebar bl.a. en ny betygsskala med fler steg än den som användes tidigare. I den reformerade gymnasieskolan har det blivit svårare än tidigare att få högsta betyg.
Utländska betyg har värderats i förhållande till betygsfördelningen i den äldre gymnasieskolan eftersom det tidigare inte har funnits ett tillräckligt stort statistiskt underlag om betygssättningen i den nya gymnasieskolan. Nu finns ett sådant underlag och utifrån det har UHR remitterat ett förslag med syfte att utländska betyg ska värderas i förhållande till aktuell svensk betygsstatistik.
UHR har ett klart och tydligt bemyndigande att meddela föreskrifter om hur bl.a. betyg från utländsk gymnasial utbildning ska värderas. För att skaffa ett underlag inför beslut om ändring av föreskrifterna har UHR skickat ut ett förslag på remiss och jag utgår ifrån att myndigheten kommer att beakta sakliga synpunkter på förslaget. Det är UHR som myndighet som har detta ansvar och jag har inte skäl att misstro myndighetens sätt att genomföra sitt uppdrag. I UHR:s uppdrag ligger självklart att så långt som möjligt se till att olika grupper av sökande till högskolan konkurrerar på likvärdiga villkor och att skapa förutsägbarhet för elever som redan inlett en utbildning vad gäller hur deras betyg kommer att värderas.
Stockholm den 2 november 2016
Helene Hellmark Knutsson
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.