Diskriminering av assistans- och ledarhundsförare
Skriftlig fråga 2023/24:503 av Nadja Awad (V)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2024-01-23
- Överlämnad
- 2024-01-24
- Anmäld
- 2024-01-25
- Svarsdatum
- 2024-01-31
- Sista svarsdatum
- 2024-01-31
- Besvarad
- 2024-01-31
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Det diskriminerande bemötandet av blinda med ledarhund och funktionsnedsatta med assistanshund sker på många sätt, samtidigt som graden av negativ särbehandling förskräcker. I en studie i sociologi presenteras för första gången generaliserbara fakta om hur den negativa särbehandlingen ser ut.
Hälften av alla ledarhundsförare i Sverige har varit med om att inte bli insläppta i olika lokaler. Det handlar inte om engångsföreteelser. 28 procent av landets ledarhundsförare utestängs mer än en gång om året. Av ledarhundsförarna har 51 procent varit med om att någon uppmanat dem att lämna hunden i ett rum bredvid eller någon annanstans där hen inte kommer befinna sig. För att inte bli utestängda eller få andra obehagliga problem lämnar en del sin ledarhund eller assistanshund hemma; det gäller för 40 procent av alla ledarhundsförare och 50 procent av assistanshundförarna. På så vis riskerar hunden inte att bli en black om foten, och man kan vara säker på att bli insläppt. Det är 38 procent av alla ledarhundsförare som tillgriper den hanteringsstrategin en eller flera gånger om året. För assistanshundförarna som har svarat är det 47 procent som gör det. En liknande hanteringsstrategi är att både hund och hundförare stannar hemma och avstår från att delta i olika aktiviteter. Så gör 37 procent av de ledarhundsförare och 64 procent av de assistanshundförare som svarat. Andra hanteringsstrategier kan vara att göra sina inköp i affären fort, för att så få som möjligt ska upptäcka assistans- eller ledarhunden, eller att fråga något som distraherar personalen på till exempel ett kafé så att de låter bli att avvisa en.
Det negativa bemötandet sker inom de flesta samhällsområden. De vanligaste platserna för ledarhundsförarna är i restaurangbranschen, i färdtjänsten och på gym. För de assistanshundförare som svarat erfar de flesta problem i restaurangbranschen, butiker och sjukvården.
Den yttersta formen av diskriminerande bemötande är det hat, hot och våld som 24 procent av alla ledarhundsförare och 61 procent av assistanshundförarna utsatts för. Det kan handla om att folk skriker nedsättande saker åt dem eller spottar på hunden. Det förekommer också att människor kastar sten eller smällare mot ekipagen. En del har också varit med om att förövare sparkat hunden eller hotat med att göra det.
Dessa siffror visar på en alarmerande negativ utveckling av diskriminering, trakasserier och hatbrott mot blinda med ledarhund och funktionsnedsatta med assistanshund.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Camilla Waltersson Grönvall följande:
Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka diskriminering, trakasserier och hatbrott mot assistans- och ledarhundsförare?
Svar på skriftlig fråga 2023/24:503 besvarad av Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Svar på fråga 2023/24:503 Diskriminering av assistans- och ledarhundsförare
till Statsrådet Camilla Waltersson Grönvall (M)
Svar på fråga 2023/24:503 av Nadja Awad (V)
Diskriminering av assistans- och ledarhundsförare
Nadja Awad har frågat socialtjänstministern vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att motverka diskriminering, trakasserier och hatbrott mot assistans- och ledarhundsförare.
Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan.
För mig är det självklart att verka för lika rättigheter för alla människor och att röja undan de hinder som finns mot jämlikhet. Ledar- och assistanshundar är ett hjälpmedel som bidrar till ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning.
Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund.
Det finns bestämmelser om skydd mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i diskrimineringslagen (2008:567). Förbudet omfattar flertalet samhällsområden, exempelvis arbetsliv, tillgång till varor och tjänster samt hälso- och sjukvård. Diskrimineringsombudsmannen (DO) har tillsyn över att diskrimineringslagen följs. DO kan också föra talan i domstol för enskild som blivit utsatt för diskriminering.
DO fick 2022 ett regeringsuppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser om skyddet mot diskriminering för personer med funktionsnedsättning som använder ledar- eller assistanshund som hjälpmedel. I uppdragets genomförande samverkade DO bl.a. med Livsmedelsverket och Myndigheten för delaktighet. Av DO:s redovisning av uppdraget framgår att de har funnit behov av att göra olika former av informationsmaterial och dessa har sedan spridits till olika samhällsaktörer. Vidare har Livsmedelsverket förtydligat sin vägledning kring ledar- och assistenshundar i livsmedelslokaler.
Jag vill tacka för engagemanget och kommer fortsatt att följa frågan.
Stockholm den 31 januari 2024
Paulina Brandberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.