Fler jobb
Skriftlig fråga 2015/16:66 av Helena Bouveng (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2015-10-05
- Överlämnad
- 2015-10-05
- Anmäld
- 2015-10-13
- Svarsdatum
- 2015-10-14
- Sista svarsdatum
- 2015-10-14
- Besvarad
- 2015-10-14
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Åsa Regnér (S)
Hur blir jobben fler när fritidschecken försvinner?
Före valet sa Stefan Löfven att om han fick bilda regering kommer han att kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Regeringen har nu beslutat att avskaffa fritidspengen.
Med tanke på beslutet att avskaffa fritidspengen vill jag därför fråga statsrådet Åsa Regnér om hon fick frågan av statsministern om beslutet innebär fler jobb eller inte och vad hennes svar till statsministern i så fall var.
Svar på skriftlig fråga 2015/16:66 besvarad av Arbetsmarknadsminister Ylva Johansson (S)
Dnr A2015/02564/A A2015/02576/A A2015/02522/A A2015/02557/A A2015/02563/A A2015/02558/A A2015/02560/A A2015/02552/A A2015/02533/A A2015/02568/A A2015/02577/A A2015/02554/A A2015/02561/A A2015/02555/A A2015/02566/A A2015/02562/A A2015/02578/A A2015/02579/A A2015/02567/A A2015/02565/A A2015/02556/A | ||
Arbetsmarknadsdepartementet |
Arbetsmarknadsministern |
Till riksdagen
Svar på fråga 2015/16:63-77 och 2015/16:80-85 av Helena Bouveng (M) Fler jobb
Helena Bouveng har frågat mig om jag fått frågan av statsministern om beslutet att höja dagpenningen i a-kassan innebär fler jobb eller ej och vad mitt svar till statsministern i så fall var. Helena Bouvang har även ställt en liknande fråga till 20 av mina statsrådskollegor.
Frågorna uppfattas i samtliga fall handla om regeringens bedömning av om den förda politiken leder till fler jobb. De aktuella frågorna besvaras därför gemensamt.
Den tidigare regeringen misslyckades med att bekämpa arbetslösheten. Långtidsarbetslösheten bet sig fast på en hög nivå och ungdomsarbetslösheten var så omfattande att Sverige fick stöd av EU för att bekämpa den. Det har investerats alldeles för lite i Sverige och för att möta framtidens utmaningar måste det till en förändring.
Regeringens målsättning är att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att Sverige når lägst arbetslöshet i EU 2020. Att varaktigt minska arbetslösheten och att öka sysselsättningen är en av regeringens viktigaste uppgifter.
För att nå målsättningen görs investeringar i jobben genom regeringens jobbagenda som består av tre delar: investeringar i bostäder, klimatomställning och infrastruktur; en aktiv närings- och innovationspolitik för fler och växande företag; samt investeringar i kompetens och matchning.
Flertalet av landets kommuner har brist på bostäder, vilket bidrar till en försämring av arbetsmarknadens funktionssätt. Genom ökade investeringar i bostäder skapar vi jobb här och nu och förutsättningar för nya jobb på sikt. På samma sätt ger investeringar i ökat underhåll av landets väg- och järnvägsnät arbetstillfällen här och nu, samtidigt som en förbättrad infrastruktur stärker vår konkurrenskraft och hållbarheten i vår ekonomi. Möjligheterna för människor att pendla till jobbet eller att flytta dit jobben finns stärks också av en bättre fungerande infrastruktur.
Genom en aktiv närings- och innovationspolitik förbättras företagsklimatet så att fler företag kan starta och befintliga företag får utökade tillväxtmöjligheter. Bättre samordning och ökade resurser till exportfrämjande, nyindustrialisering och innovation, samt ett reformerat statligt riskkapital har en betydande potential att stärka tillväxten av jobb i hela landet. För att stärka företagsklimatet på landsbygden krävs särskilt förbättrad lokal service och initiativ för att stärka turistnäringen, skogs- och jordbruket, infrastrukturen samt en mer samordnad statlig planering av placeringen av vissa myndigheter.
Samtidigt som arbetslösheten är hög finns det många lediga jobb att söka. Många arbetssökande saknar helt enkelt den kunskap eller kompetens som arbetsgivarna efterfrågar för att anställa. Regeringen ökar därför investeringarna i och förbättrar möjligheterna till utbildning och matchningsinsatser så att fler kan rustas att ta de jobb som finns. Satsningen på ett nytt kunskapslyft innebär en betydande ambitionshöjning vad gäller vuxnas lärande, vad avser både fler platser och högre kvalitet. Vidare ges ungdomar större möjligheter att kombinera utbildning med arbete, praktik eller annan arbetsmarknadspolitisk insats och fler utbildningsmöjligheter skapas för långtidsarbetslösa. Därutöver läggs arbetsmarknadspolitiken om så att stödet till den arbetssökande blir mer individanpassat.
Sammantaget innehåller vårpropositionen för 2015 och budgetpropositionen investeringar för jobb som uppgår till drygt 14 miljarder kronor för år 2016. Det är investeringar som är nödvändiga för att möta de utmaningar Sverige står inför och en förutsättning för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen varaktigt.
Att lösa framtidens utmaningar görs inte med ytterligare nedskärningar och kortsiktiga skattesänkningar. Det görs genom investeringar och det är precis vad regeringen gör, vi investerar i Sverige.
Stockholm den 14 oktober 2015
Ylva Johansson
Intressenter
Frågeställare
Ställd till
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.