Hot och hat i svenska oberoende medier
Skriftlig fråga 2020/21:1772 av Hans Wallmark (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-02-11
- Överlämnad
- 2021-02-11
- Anmäld
- 2021-02-12
- Svarsdatum
- 2021-02-24
- Sista svarsdatum
- 2021-02-24
- Besvarad
- 2021-02-24
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Kultur- och demokratiminister Amanda Lind (MP)
Fredagen den 5 februari hade undertecknad en interpellationsdebatt med kultur- och demokratiminister Amanda Lind om nivån på det politiska samtalet i Sverige. Statsrådet försökte också bredda mina frågeställningar till att även handla om hat och hot. En lika farlig som ibland helt bortsedd variant av detta är ju de angrepp utländska beskickningar riktar mot svenska oberoende medier. Särskilt Folkrepubliken Kina visar hög aktivitetsgrad.
Redaktör Lars Ströman och hans tidning Nerikes Allehanda speglar ofta händelseutvecklingen i Kina, Hongkong och Taiwan. Det är en rapportering som väcker misshag från Folkrepublikens ambassad i Stockholm. Kontakt tas för att lägga till rätta och försöka styra. I en nyhetsartikel i NA noteras nu att tidningen för tredje gången uppfattar sig hotad av beskickningen. Bland annat har brev sänts till redaktionen där ogillandet över en text angående Taiwan kommenteras med: We will continue to take all necessary measures to safeguard national sovereignty and territorial integrity.
Lars Strömans konklusion: "All necessary measures" betyder alla nödvändiga åtgärder och det är nyckelord för användning av våld i diplomatiska sammanhang.
Anders Nilsson, tidningens chefredaktör, konstaterar: NA kommer aldrig att låta sig skrämmas till tystnad.
Det är allvarligt ifall medier i Sverige uppfattar att de skräms eller hotas för att påverka innehållet eller enskilda formuleringar inom ramen för den fria opinionsbildningen och det som tryckfrihetsförordningen stadgar. Ytterst kanske för att tystas. Detta är också av betydelse när åtgärder ska sättas in mot hot och hat i den svenska debatten.
Min fråga till kultur- och demokratiminister Amanda Lind:
Hur avser ministern och regeringen att i det viktiga arbetet mot hot och hat i den svenska debatten se till att utländska ambassader inte ägnar sig åt detta gentemot svenska oberoende medier som helt i sin ordning använder sig av tryckfriheten på ett sätt som misshagar andra länder?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:1772 besvarad av Kultur- och demokratiminister Amanda Lind (MP)
Svar på fråga 2020/21:1772 av Hans Wallmark (M)
Hot och hat i svenska oberoende medier
Hans Wallmark har frågat mig hur jag och regeringen avser att i det viktiga arbetet mot ”hot och hat” i den svenska debatten se till att utländska ambassader inte ägnar sig åt detta gentemot svenska oberoende medier som helt i sin ordning använder sig av tryckfriheten på ett sätt som misshagar andra länder.
Låt mig börja med att understryka att tryck- och yttrandefriheten och mediernas oberoende sedan länge har en stark ställning i Sverige och därför är fastslagen i våra grundlagar. Hot och hat som riktas mot journalister med anledning av deras yrkesutövning är ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen mot demokratin.
Under förra mandatperioden inleddes det strategiska arbete mot hot och hat som resulterade i handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Arbetet har fortsatt med ett antal processer och uppdrag för att uppmärksamma, förebygga och avhjälpa hot och hat riktat mot bl.a. journalister, politiskt förtroendevalda och konstnärer.
Det här är en fråga som engagerar mig mycket. Det exempel Hans Wallmark tar upp är dessvärre inte det enda vi fått kännedom om under de senaste åren. Som framgår i regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör Kina förekommer det att Kina försöker motarbeta utövandet av yttrande- och mötesfrihet i Sverige när det gäller kinesiska förhållanden. För ett år sedan uppmärksammade medieföretagen genom organisationen Utgivarna vad de uppfattade som försök från främmande makt att påverka svenska medier. Enskilda medier ansåg sig då utsatta för falska påståenden och hot från Kinas ambassadör. Jag tog då bland annat upp frågan med mina europeiska kollegor vid det informella rådsmötet i maj för att också lyfta frågan på EU-nivå.
Påtryckningar för att stoppa eller ändra publiceringar i fria och oberoende medier är alltid oacceptabelt. Om sådana kontakter dessutom uppfattas som hotfulla bör de polisanmälas oavsett vem eller vilka som står bakom. Alla, också utländska ambassader, är skyldiga att följa svenska lagar och regler.
I Sverige råder tryck- och yttrandefrihet och en fri debatt och opinionsbildning. I det ingår självklart att även publiceringar och andra typer av opinionsyttringar i eller utanför medierna kritiseras och diskuteras, men hot kan inte accepteras.
Stockholm den 24 februari 2021
Amanda Lind
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.