Infrastruktur i norra Sverige för att klara industrietableringar
Skriftlig fråga 2022/23:824 av Elisabeth Thand Ringqvist (C)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-06-27
- Överlämnad
- 2023-06-28
- Besvarad
- 2023-07-12
- Sista svarsdatum
- 2023-07-12
- Svarsdatum
- 2023-07-12
- Anmäld
- 2023-08-16
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Energi- och näringsminister Ebba Busch (KD)
Potentialen för Sverige att leverera koldioxidfria tjänster och produkter är mycket stor. Vi kommer, om vi lyckas väl, inte bara att säkerställa att Sverige sänker sina koldioxidutsläpp utan även att omvärlden kan bygga sina samhällen av produkter som har låga koldioxidutsläpp.
En viktig del av detta är omställningen av stålproduktionen. Från förbränning av kol och gas till metoder som kan göras klimatneutrala genom elektrifiering.
Förutom god tillgång till el krävs det att alla aktörer, såväl statliga bolag som myndigheter, kommuner, länsstyrelser och privata bolag, gemensamt förbereder sig för att säkerställa att investeringar med global potential kan genomföras.
Regeringen jobbar i dag med utredningar för att förbättra och förenkla tillståndsprocesserna. Det finns också ett strategiarbete för norra Sverige som pågår. Det är bra, men utredningen ligger långt in i framtiden, och strategin har inget slutdatum för leverans.
Min fråga till energi- och näringsminister Ebba Busch är:
Vad gör ministern och regeringen för att säkerställa att viktiga investeringar i infrastruktur såsom vägar, hamnar, bostäder och elnät kommer på plats parallellt med att de stora industrisatsningarna görs i norra Sverige?
Svar på skriftlig fråga 2022/23:824 besvarad av Energi- och näringsminister Ebba Busch (KD)
Svar på fråga 2022/23:824 av Elisabeth Thand Ringqvist (C)
om infrastruktur i norra Sverige för att klara industrietableringar
Elisabeth Thand Ringqvist har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkerställa att viktiga investeringar i infrastruktur såsom vägar, hamnar, bostäder och elnät kommer på plats parallellt med att de stora industrisatsningarna görs i norra Sverige.
Det finns en gyllene möjlighet för norra Sverige att leda den nya industriella revolutionen och bli en motor för gröna innovationer som kan gynna nordligaste Sverige, hela landet och i förlängningen hela Europa.
Nyligen beslutade regeringen att ge Tillväxtverket i uppdrag att samordna arbetet på nationell nivå för att stödja nyindustrialiseringen och samhällsomvandlingen i Norrbottens och Västerbottens län. Genom uppdraget säkerställs att staten fortsätter att arbeta för ökad samordning. Vidare har regeringen som ambition att ta fram en strategi för norra Sverige för att främja nyindustrialiseringen och samhällsomvandlingen.
För att underlätta för de kommuner som berörs av omställningen att planera, bygga och förvalta hållbara och växande samhällen har en bokstavsutredare nyligen getts i uppdrag att främja koordinering av statliga insatser som verkar möjliggörande för hållbart samhällsbyggande och snabb befolkningsutveckling i Norrbottens och Västerbottens län. Uppdraget innebär en fortsättning på det tidigare uppdraget med samma namn.
Länsstyrelserna har fått flera uppdrag med bäring på det frågeställaren nämner, bland annat att, inom ramen för sina uppgifter i fråga om samhällsplanering och boende, redovisa vilka åtgärder som genomförts i samverkan med kommunerna för att främja ett ökat bostadsbyggande där det finns underskott på bostäder. Därutöver har Länsstyrelserna i Norrbottens och Västerbottens län fått i uppdrag att erbjuda ett särskilt planeringsstöd åt de kommuner som står inför stora planeringsutmaningar till följd av de stora industrietableringarna. Likaså har Länsstyrelsen i Norrbottens län fått i uppdrag att betala ut ekonomiskt stöd för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt.
Vidare fick Rådet för hållbara städer ett förlängt och utvecklat uppdrag i mars 2022 och har sedan dess uppgiften att stödja de kommuner som berörs av större företagsetableringar och företagsexpansioner i Norrbottens och Västerbottens län avseende hållbart samhällsbyggande och gestaltad livsmiljö.
Som frågeställaren nämner har regeringen beslutat att tillsätta en utredning i syfte att förkorta och förenkla tillståndsprocesser enligt miljöbalken. Enligt Tidöavtalet ska även delar av förslagen i Miljöprövningsutredningens betänkande genomföras. Arbete pågår för närvarande i Regeringskansliet med att analysera förslagen i betänkandet och att arbeta fram en lagrådsremiss.
Regeringen har också gett Trafikverket i uppdrag att beskriva aktuell status för, samt möjligheterna att tidigarelägga, de planerade åtgärder i transportinfrastrukturen som är mest relevanta för att möta de behov som kan uppstå i transportsystemet med anledning av de stora industrisatsningarna i norra Sverige.
Avseende elnät har regeringen fattat beslutat om två uppdrag, ett till Affärsverket svenska kraftnät och ett till Energimarknadsinspektionen, med det övergripande syftet att effektivisera processen för anslutningar till elnäten.
Stärkt fossilfri elproduktion är en central del för att möjliggöra klimatomställningen och alla fossilfria kraftslag behövs för att vi ska kunna möta det stora framtida behovet av el. Regeringen har därför föreslagit för riksdagen att ett av de energipolitiska målen ändras till 100 procent fossilfri elproduktion till 2040. Riksdagen antog förslaget den 20 juni. I höst planerar regeringen även att lämna en energipolitisk inriktningsproposition.
Jag vill också betona att regeringen löpande följer utveckling rörande behoven i dessa frågor.
Stockholm den 12 juli 2023
Ebba Busch
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.