Irans ordförandeskap i FN:s råd för mänskliga rättigheters sociala forum
Skriftlig fråga 2023/24:213 av Björn Söder (SD)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2023-11-06
- Överlämnad
- 2023-11-06
- Anmäld
- 2023-11-07
- Svarsdatum
- 2023-11-15
- Sista svarsdatum
- 2023-11-15
- Besvarad
- 2023-11-15
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Utrikesminister Tobias Billström (M)
I maj i år utsågs den iranska regimen, av ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, till ordförande för FN:s råd för mänskliga rättigheters sociala forum. Utnämningen vållade då en del protester. EU:s utrikeschef Josep Borrell, som gjort sig känd för att vara en varm anhängare till diktaturens Kuba, försvarade dock Irans utnämning som en fråga om regional rotation, i enlighet med etablerade FN-procedurer. Men organisationen UN Watchs forskning visade i själva verket att den asiatiska gruppen, som Iran tillhör, har haft positionen fyra gånger under de senaste sex åren.
Torsdagen den 2 november tog Iran över ordförandeklubban. Det två dagar långa mötet, som kallas socialt forum, är ett årligt möte som syftar till att förbättra dialogen mellan regeringar och civilsamhällesgrupper, med årets tema ägnat åt teknik och mänskliga rättigheter.
USA och rättighetsgrupper klagade samma dag över att det var förolämpande att låta Irans sändebud leda ett möte i FN:s människorättsråd i Genève med hänvisning till de iranska myndigheternas kränkningar, särskilt de mot kvinnor. Washingtons sändebud till rådet med 47 medlemmar, Michèle Taylor, bojkottade mötet och kallade utnämningen en förolämpning mot det globala samhällets kollektiva samvete.
All diskussion ledd av representanter för en regim som ständigt och ostraffat kränker sina egna medborgares mänskliga rättigheter är inte bara fruktlös, utan en förolämpning mot våra gemensamma ideal, sa hon.
Torsdagens session var dåligt besökt, och många platser lämnades tomma även om nyhetsbyrån Reuters inte kunde fastställa hur många som aktivt gick med i bojkotten. Flera länder med goda relationer med Iran talade vid sessionen, inklusive Kina, Kuba och Venezuela.
I ett svar på en tidigare skriftlig fråga (2022/23:375) på vilket sätt den svenska regeringen avsåg att agera mot den iranske utrikesministerns tal i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 27 februari, skrev utrikesministern att FN:s råd för mänskliga rättigheter spelar en viktig roll för att uppmärksamma och följa upp MR-situationen i Iran, inte minst vad gäller ansvarsutkrävande och att Sverige fortsätter att göra allt vi kan för att bidra till ett starkt internationellt tryck med förutsättning att effektivt motverka repressionen, och till stöd för det iranska folkets krav på mänskliga rättigheter.
Att den iranska regimen, som har en historia av förtryck, tortyr, våldtäkter och avrättningar, fick leda FN:s råd för mänskliga rättigheters sociala forum drar löjets skimmer över hela FN och riskerar att den redan ifrågasatta organisationen förlorar alltmer legitimitet.
Av denna anledning vill jag fråga utrikesminister Tobias Billström följande:
Avser ministern att vidta några åtgärder för att samla likasinnade nationer för att försöka hindra sådana här utnämningar, som riskerar att skada hela FN:s anseende, framgent, och på vilket sätt i sådana fall?
Svar på skriftlig fråga 2023/24:213 besvarad av Utrikesminister Tobias Billström (M)
Svar på fråga 2023/24:213 av Björn Söder (SD)
Irans ordförandeskap i FN:s råd för mänskliga rättigheters sociala forum
Björn Söder har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att samla likasinnade nationer för att försöka hindra utnämningar som riskerar att skada FN:s anseende, och på vilket sätt i sådana fall.
Det sociala forum som Björn Söder hänvisar till etablerades genom en resolution i FN:s råd för mänskliga rättigheter (MR-rådet). Enligt resolutionen ska ordförandeskapet för forumet rotera mellan de geografiska grupperna och ordföranden för MR-rådet ska utse ordföranden bland kandidater grupperna presenterar. Det var i år den asiatiska gruppens tur och Irans ambassadör i Genève var den enda kandidaten som den regionala gruppen lade fram. Utnämningen av Irans ambassadör till ordförande för det sociala forumet skedde i enlighet med etablerad praxis.
Regeringen ser med största allvar på situationen i Iran, som förblir mycket svår. Det är nu över ett år sedan Mahsa Jina Amini dog i myndigheters förvar och de landsomfattande protesterna utbröt i Iran. Protester har ofta bemötts av brutalt och ibland dödligt våld från iranska myndigheters sida. Tusentals demonstranter har gripits och flera personer kopplade till protesterna har också avrättats. Många fler riskerar att dömas till döden. Även om demonstrationerna i Iran nu har avtagit, består ett utbrett missnöje i det iranska samhället med att mänskliga rättigheter fortsätter att kränkas.
Regeringen har konsekvent uttryckt sitt starka stöd för de iranier som under det senaste året fredligt demonstrerat för sina mänskliga rättigheter.
Regeringen har kraftfullt fördömt de iranska myndigheternas våld mot fredliga demonstranter och andra kränkningar av mänskliga rättigheter i Iran i uttalanden och i direkta samtal med iranska företrädare, inklusive på ministernivå. Sverige fortsätter att verka inom EU för en kraftfull och enad Iranpolitik, och även inom FN för att ge internationellt stöd till den iranska befolkningens rättmätiga krav på respekt för mänskliga rättigheter.
Sverige lyfter konsekvent allvarliga kränkningar och övergrepp av mänskliga rättigheter i ett flertal olika fora. Sveriges syn på situationen i Iran ligger fast. Vi kommer fortsätta framföra vår ståndpunkt om detta, inklusive i MR-rådet.
Stockholm den 15 november 2023
Tobias Billström
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.