Jordbruket, växtskyddsmedlen och konkurrenskraften
Skriftlig fråga 2015/16:1477 av Jonas Jacobsson Gjörtler (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Fördröjd
- Ärendet var fördröjt
- Inlämnad
- 2016-08-01
- Överlämnad
- 2016-08-02
- Sista svarsdatum
- 2016-08-16
- Svarsdatum
- 2016-08-24
- Anmäld
- 2016-08-25
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Sven-Erik Bucht (S)
Ett stort problem för det svenska jordbruket är att konkurrensförutsättningarna i många fall är sämre i Sverige än i andra länder. Det handlar delvis om pålagor som vi i Sverige har ålagt jordbruket genom olika typer av särkrav. Detta är olyckligt i sig. Men ett stort problem är också så kallad gold plating, när myndigheter medvetet väljer att göra snävare tolkningar av EU-reglerna än vad man behöver göra – och betydligt snävare än vad andra länder gör.
Jag har tidigare vid åtskilliga tillfällen lyft det konkreta problemet om växtskyddsmedlen och Kemikalieinspektionens orimliga hantering av godkännanden och dispenser på det området. Det finns åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det slår hårt mot svenskt jordbruk, och därför måste regeringen agera.
Det mest uppmärksammade konkreta exemplet gäller svensk lökodling och ogräsmedlet Stomp. Medlet är godkänt i samtliga övriga EU-länder, men Kemikalieinspektionen har i år valt att inte ge dispens. Resultatet ser vi nu när rapporterna kommer in från allt fler odlare som meddelar att de inte kommer att kunna fortsätta att odla lök efter den här säsongen. Det betyder att importen av lök i stället ökar från länder som använder betydligt mer växtskyddsmedel än vi gjort i Sverige. Det är dåligt för konsumenterna, för miljön (eftersom vi bidrar till att användningen av växtskyddsmedel ökar globalt sett) och förstås för bönderna.
Jag är medveten om att statsrådet inte får lov att lägga sig i enskilda myndighetsbeslut, och det är heller inte min avsikt med denna fråga. Men på ett övergripande plan krävs det nu besked av statsrådet och av regeringen om vilka åtgärder man avser vidta för att komma till rätta med det här problemet.
Jag har, bland annat genom en lång rad av interpellationer och skriftliga frågor, försökt få såväl landsbygdsministern som förutvarande och nuvarande miljöminister att ge besked, men hittills har det varit helt tyst från regeringen.
Jag har presenterat en rad exempel på åtgärder som regeringen skulle kunna vidta för att lösa problemen. Det handlar om allt från tydligare uppdrag och uppföljning gentemot myndigheten till mer långtgående förslag som att flytta ansvaret för växtskyddsmedlen till Jordbruksverket, som har bättre förutsättningar att ta det helhetsgrepp om frågorna som krävs och som också föreskrivs i växtskyddsmedelsförordningen. Regeringen har hittills vägrat att ge några som helst besked kring dessa förslag, eller andra.
Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet Sven-Erik Bucht:
På vilket sätt är statsrådet beredd att agera för att säkerställa att svenska bönder inte drabbas av omfattande konkurrensnackdelar genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör?
Svar på skriftlig fråga 2015/16:1477 besvarad av Miljöminister Karolina Skog (MP)
M2016/01937/Ke M2016/01926/Ke | ||
Miljö- och energidepartementet |
Miljöministern |
Till riksdagen
Svar på frågorna 2015/16:1477 av Jonas Jacobsson Gjörtler (M) Jordbruket, växtskyddsmedlen och konkurrenskraften och 2015/16:1479 av Jonas Jacobsson Gjörtler (M) Kemikalieinspektionen, växtskyddsmedlen och generationsmålet
Jonas Jacobsson Gjörtler har frågat mig på vilket sätt jag är beredd att agera för att säkerställa att Sverige inte exporterar sin miljöpåverkan och därmed bryter mot generationsmålet genom att svenska myndigheter som Kemikalieinspektionen gör en helt annan och mycket hårdare tolkning av de gemensamma regelverken än andra EU-länder. Jonas Jacobsson Gjörtler har vidare frågat landsbygdsministern på vilket sätt han är beredd att agera för att säkerställa att svenska bönder inte drabbas av omfattande konkurrensnackdelar genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör. Frågan har överlämnats till mig.
Jonas Jacobsson Gjörtler har ställt identiska eller liknande i frågor vid flera tillfällen under riksdagsåret, senast i interpellation 2015/16:689 som jag besvarade den 14 juni. Mitt svar på de aktuella frågorna blir därför närmast identiskt med de svar som jag lämnat tidigare.
Lagstiftningen för växtskyddsmedel är EU-harmoniserad genom förordning 1107/2009 om utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel. Förordningen är direkt tillämplig i Sverige. Syftet med förordningen som helhet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt.
Medlemsländernas behöriga myndigheter ansvarar för prövningen som sker efter ansökan av den som vill sälja en produkt på marknaden i den aktuella medlemsstaten.
EU:s förordning reglerar också ett förenklat förfarande av ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden. Genom detta förfarande kan inne-havaren av ett produktgodkännande ansöka om produktgodkännande av ett växtskyddsmedel som har godkänts för samma användning och enligt jämförbar jordbrukspraxis i en annan medlemsstat. Den medlemsstat till vilken en sådan ansökan lämnas in ska som utgångspunkt godkänna det berörda växtskyddsmedlet på samma villkor som den medlemsstat som ursprungligen prövade ansökan. En medlemsstat kan under vissa omständigheter frångå slutsatserna i den bedömning som den andra medlemsstaten har gjort och vägra att godkänna växtskyddsmedlet på sitt territorium om den, på grund av sina specifika miljö- eller jordbruksförhållanden, har skäl att anse att den aktuella produkten utgör en oacceptabel risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön.
EU:s förordning reglerar också undantagsbestämmelser om nödsitua-tioner på växtskyddsområdet. I vardagsspråk brukar dessa benämnas ”dispenser”. Undantagsbestämmelserna innebär att en medlemsstat i särskilda fall får tillåta att ett växtskyddsmedel som inte är godkänt släpps ut på marknaden under högst 120 dagar, om en sådan åtgärd framstår som nödvändig på grund av en fara som inte kan avvärjas på något annat rimligt sätt.
När en medlemsstat beviljar dispens för ett växtskyddsmedel innebär det att ett medel släpps ut på marknaden och i miljön utan att det har säkerställts att medlet är säkert. Detta innebär att växtskyddsmedlet kan medföra en oacceptabel risk för människors och djurs hälsa och miljön, vilket står i direkt strid med förordningens syfte. Dispens ska därför bara beviljas i undantagsfall.
De behöriga myndigheternas beslut kan överklagas till domstol. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel eller en ansökan om dispens kan på så sätt få en prövning av om den behöriga myndighetens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt.
Jonas Jacobsson Gjörtler lyfter fram Kemikalieinspektionens beslut att avslå LRF:s ansökan om dispens för ogräsmedlet Stomp som ett exempel på avvikande tolkning av EU-regelverket i Sverige. Beslutet överklagades till mark- och miljödomstolen. Domstolen har den 20 maj 2016 avslagit överklagandet och uttalat att den delar Kemikalieinspektionens bedöm-ning i det överklagade beslutet.
Svenska odlare har i vissa fall tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än odlare i konkurrentländer. Det finns ett antal faktorer som ligger bakom den brist som finns i dag. Till en del kan bristen härledas till att den norra zonen och Sverige av företagen kan uppfattas som en liten marknad. För att kompensera för bristen och stödja odlarna har regeringen avsatt sex miljoner kronor till ett projekt för grödor som odlas i liten omfattning eller får växtskyddsproblem som uppkommer i begränsad omfattning.
EU-kommissionen skulle senast den 14 december 2014 lagt fram en rapport om bland annat effekterna av förordningen 1107/2009 på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön. Översynen är försenad. Mot bakgrund av översynen anordnade Näringsdepartementet tillsammans med Miljö- och energidepartementet hösten 2015 ett diskussionsmöte för svenska aktörer. Uppdelningen av gemenskapen i tre zoner och funktionen av det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden blir viktiga delar av översynen, som ger möjlighet att belysa de frågor som Jonas Jacobsson Gjörtler tar upp. Regeringen kommer att delta aktivt i arbetet med översynen.
Stockholm den 24 augusti 2016
Karolina Skog
Intressenter
Frågeställare
Ställd till
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.