Julita gård
Skriftlig fråga 2020/21:824 av Caroline Helmersson Olsson (S)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-12-02
- Överlämnad
- 2020-12-03
- Anmäld
- 2020-12-04
- Svarsdatum
- 2020-12-09
- Sista svarsdatum
- 2020-12-09
- Besvarad
- 2020-12-09
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Kultur- och demokratiminister Amanda Lind (MP)
I hjärtat av Sörmland, i Katrineholms kommun, ligger Julita gård. Den sörmländska gården, vinnare av Stora Turismpriset 2018, drivs och ägs av Nordiska museet och är ett populärt utflyktsmål.
Här finns en vidsträckt park, trädgårdar, örtagård och vackra och välbevarade byggnader med tillhörande interiörer. Här finns byggnader av sällan eller aldrig skådat slag. Brandstationen med anor från 1700-talet, gårdsmejeriet i schweizerstil, livstallet, tegelbruket och växthuset, för att nämna några. Miljön från förra sekelskiftet är en unik arena för möten över generationsgränser och lockar såväl barn och unga som äldre besökare. Det kulturhistoriska värde som Julita gård har saknar motstycke.
Som ett av de första museerna i världen arbetar Nordiska museet med att bevara levande samlingar för eftervärlden. Här finns 290 fruktträd, humle-, köks- och stilträdgård, en omfattande pelargonsamling och 130 pionsorter.
Julita, gården såväl som bygden, har en intressant historia. De tidigaste spåren efter människor i området sträcker sig 5 000 år bakåt i tiden. Redan på 1200-talet startade tegeltillverkningen på Julita gård och vid den tiden stod det även ett cistercienserkloster på platsen.
Arthur Bäckström donerade Julita Gård till museet på 1940-talet. I testamentet står det: Hufvudbyggnaden med flyglar och ekonomibyggnader jemte angränsande område såsom trädgård och park böra så vidt möjligt bibehållas i oförändrat skick för att kommande slägten gifva en trogen bild, hur en gammal sörmländsk herrgård af betydligare omfång tedde sig under slutet af förra och början af innevarande århundrade.
Jag och mina socialdemokratiska länsbänkskamrater har motionerat om att Julita gård bör få världsarvsstatus. Något vi, tillsammans med Nordiska museet, Katrineholms kommun och Region Sörmland, är eniga om och verkar för. Vi alla är också eniga om dess betydelse för lokalsamhället som turistmagnet för Sörmland.
Genom medierna har vi nu fått kännedom om att Julita gård stänger den publika verksamheten och att medarbetare sägs upp. Jag förstår att publikverksamhet håller stängt under pandemin. Men att stänga Julita gård på obestämd tid är fullständigt oacceptabelt. Är det möjligen för att sanera Nordiska museets övriga ekonomi? Detta är ett hårt slag mod Södermanlands läns turism. Länet har redan lidit efter att förlorat Grafikens Hus i Mariefred.
Julita gård är en mycket betydelsefull verksamhet för oss sörmlänningar, och det behövs en snabb lösning.
Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister Amanda Lind:
Vad avser ministern och regeringen att göra för att trygga och säkra den publika verksamheten på Julita gård?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:824 besvarad av Kultur- och demokratiminister Amanda Lind (MP)
Svar på fråga 2020/21:824 av Caroline Helmersson Olsson (S)
Julita gård
Caroline Helmersson Olsson har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att trygga och säkra den publika verksamheten på Julita gård.
Jag håller med om att Julita gård har ett högt kulturhistoriskt värde med dess vidsträckta park, trädgårdarna, örtagården, de vackra och välbevarade byggnaderna.
Stiftelsen Nordiska museet är en självständig stiftelse. Ansvaret för hur verksamheten på Julita gård bedrivs ligger därför hos Stiftelsen Nordiska museet och regeringen har inget inflytande över det.
Stockholm den 9 december 2020
Amanda Lind
Intressenter
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.