Skrotade utsläppsrätter
Skriftlig fråga 2019/20:1022 av Betty Malmberg (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2020-02-28
- Överlämnad
- 2020-03-02
- Anmäld
- 2020-03-03
- Svarsdatum
- 2020-03-11
- Sista svarsdatum
- 2020-03-11
- Besvarad
- 2020-03-11
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
Vid sitt sammanträde den 19 februari beslutade regeringen att annullera 11,7 miljoner utsläppsrätter. I en TT-intervju om beslutet svarar miljö- och klimatministern: Svenska folkets klimatansträngningar ska inte vara förgäves, genom att det blir lättare för någon annan att släppa ut någon annanstans. Att pengarna skulle kunna ha satsats på forskning och grön teknikutveckling och därmed ha stärkt Sveriges roll i klimatarbetet verkar inte ha förespeglat vice statsministern.
Med tanke på det stora belopp som beslutet om att annullera utsläppsrätterna har kostat skattebetalarna är det viktigt att vi får en ökad förståelse för grunden till beslutet.
Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister Isabella Lövin:
Hur stort belopp har annulleringen av utsläppsrätter beräknats till, och vilka konsekvensanalyser ligger till grund för det beslut som har fattats?
Svar på skriftlig fråga 2019/20:1022 besvarad av Miljö- och klimatminister Isabella Lövin (MP)
M2020/
00368/Kl
Miljödepartementet
Miljö- och klimatministern samt vice statsministern
Till riksdagen
Svar på fråga 2019/20:1022 av Betty Malmberg (M) Skrotade utsläppsrätter
Betty Malmberg har frågat mig hur stort belopp som annulleringen av utsläppsrätter har beräknats till, och vilka konsekvensanalyser som ligger till grund för det beslut som har fattats.
Jag vill börja med att klargöra att de utsläppsenheter som har annullerats inte handlar om utsläppsrätter inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, utan om utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut och Kyotoprotokollet. Mer specifikt handlar det om ett överskott av 5,3 miljoner så kallade AEA-enheter som Sverige har tilldelats inom ramen för vårt åtagande under EU:s ansvarsfördelningsbeslut samt 6,4 miljoner så kallade CER-enheter som har förvärvats genom Sveriges program för internationella klimatinsatser inom ramen för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Riksdagen har i budgetpropositionen 2020 bemyndigat regeringen att genomföra dessa annulleringar.
När det gäller AEA-enheterna kan dessa endast handlas bilateralt mellan medlemsstater. Hittills har bara enstaka transaktioner genomförts och priset sätts ofta som en del av en större överenskommelse mellan länderna. Mot bakgrund av detta samt avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Genom att genomföra borttagningen av överskott av AEA, säkerställer vi
att de utsläppsminskningar som sker i Sverige till följd av våra ansträngningar inte leder till ökade utsläpp utomlands. Samtidigt minskar vi då EU:s utsläppsutrymme vilket ökar omställningstrycket i andra medlemsländer.
Den beräknade genomsnittliga kostnaden för CER-enheterna från de projekt som i dagsläget ingår i portföljen ligger på cirka 60 kronor per ton koldioxidekvivalent. Det finns förvisso en marknad på dessa enheter, men priset på dessa enheter har varit mycket lågt och omsättningen av CER-enheter är i princip obefintlig. Energimyndigheten anger även sedan ett par år att det
inte går att ge en tillräckligt säker uppskattning av värdet av dessa utsläppsenheter. Sverige kommer inte att ha behov av alla förvärvade CER-enheter för att nå sina klimatmål, och regeringen anser därmed att det bästa för klimatet även här är att annullera dem.
Sammanfattningsvis är värdet på AEA-enheter i princip obefintligt medan värdet på CER-enheter är litet och osäkert. Regeringen ser att klimatnyttan från dessa enheter är större om de annulleras. Regeringens politik är därmed inriktad på att både minska utsläppen i Sverige, med bland annat stora satsningar på forskning och utveckling kring grön teknik, men även utomlands, med annulleringen av enheter som ett av flera verktyg.
Alliansregeringen sålde år 2013 utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem motsvarande 1,3 miljoner ton koldioxid till ett mycket lågt pris på cirka 30 kronor per ton, i stället för att annullera dem och därmed höja EU:s ambitionsnivå. Regeringen avser inte göra samma misstag.
Stockholm den 11 mars 2020
Isabella Lövin
Intressenter
Frågeställare
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.