Socialt perspektiv på Sveriges krisberedskap
Skriftlig fråga 2020/21:2637 av Jörgen Berglund (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-04-23
- Överlämnad
- 2021-04-25
- Anmäld
- 2021-04-27
- Svarsdatum
- 2021-05-05
- Sista svarsdatum
- 2021-05-05
- Besvarad
- 2021-05-05
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Mikael Damberg (S)
Sveriges krisberedskap är under utveckling och kommer under en lång tid framåt att stärkas och stöpas om. Det försämrade omvärldsläget har varit startskottet, men också den pågående pandemin har satt ljuset på styrkor och svagheter i vår krisberedskap. Det har gjorts och kommer att göras flera utredningar, forskningsrapporter och beslutsunderlag om hur och vad vi bör göra för att stärka vår förmåga till uthållighet och att hantera svåra kriser. Hittills har de flesta underlag handlat om övergripande nivåer och väldigt lite och konsekvenser på individnivå. Vi vet att en kris får olika konsekvenser för olika individer och att de som redan innan en kris inträffar har ett beroende av samhällets stöd får det ännu svårare. Jag tror att det är av stor vikt att inkludera det sociala perspektivet i bedömningar och planering av krisberedskap. Risken är annars att det kommer att öka belastningen vid en kris om man inte tagit med det från början.
Socialtjänsten runt om i Sveriges kommuner har ett svårt uppdrag. De är också de som möter de mest utsatta i vårt samhälle. I en kris kan de som under normala omständigheter inte har behov av stöd från till exempel socialtjänsten behöva stöd. Det betyder att antalet människor som blir beroende av stöd kommer att öka. Här gäller det att vara beredd och ha planerat för sådana scenarier. Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) har uttryckt att vår krisberedskap på nationell nivå mest fokuserar på teknisk infrastruktur, transporter och farliga ämnen, men något nationellt perspektiv på de stora kommunala områdena socialtjänst och skola inte är lika framträdande.
Jag skulle med anledning av ovanstående vilja fråga statsrådet Mikael Damberg:
Hur arbetar statsrådet med att inkludera de sociala perspektiven i krisberedskapsplaneringen, främst inom socialtjänst och skola?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:2637 besvarad av Statsrådet Mikael Damberg (S)
Svar på fråga 2020/21:2637 av Jörgen Berglund (M)
socialt perspektiv på Sveriges krisberedskap
Jörgen Berglund har frågat mig hur jag arbetar med att inkludera de sociala perspektiven i krisberedskapsplaneringen, främst inom socialtjänst och skola.
Beredskapsplaneringen i Sverige görs på nationell, regional och lokal nivå. På nationell nivå genomförs den av statliga myndigheter, som dessutom ska samverka med länsstyrelser, andra myndigheter, kommuner, regioner och näringsidkare. Inom området har till exempel Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tagit fram skolmaterial riktat till förskola, grundskola och gymnasium. Syftet är att öka barns och ungas riskmedvetande, att utveckla deras kunskap och förmåga att hantera risker och olyckor i den egna vardagen och att ge dem kunskap om sårbarheter och hot i samhället. MSB arbetar också tillsammans med andra berörda aktörer för att öka kunskapen om vad människor själva kan göra för att vara mer förberedda inför kriser.
Jag kan också notera att utredningen om civilt försvar, som nyligen lämnade sitt betänkande Struktur för ökad motståndskraft till regeringen, föreslår skola och förskola som ett av fyra särskilda beredskapsområden. Det innebär att området omfattar samhällsviktig verksamhet och funktioner som är av särskild betydelse att upprätthålla i kris, höjd beredskap och krig.
På lokal och regional nivå ska kommuner och regioner minska sårbarheten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera krissituationer i fred.
Kommunen har också ett särskilt ansvar enligt socialtjänstlagen för levnadsförhållanden hos vissa grupper såsom barn och unga, människor med funktionshinder och äldre. Det är kommunen som har bäst kunskap om de lokala levnadsförhållandena, vilka särskilt utsatta grupper som finns inom kommunen och andra viktiga utgångspunkter som har betydelse när det gäller det sociala perspektivet i krisberedskapen.
Frivilliga organisationer har också en viktig roll vid svåra påfrestningar och har stöttat lokalsamhället inte minst nu under pandemin. Därför satsar också regeringen på att förstärka de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen tillför de frivilliga försvarsorganisationerna 30 miljoner 2021 och har beräknat att tillföra samma belopp årligen 2022 och 2023, och 40 miljoner kronor per år från 2024.
Stockholm den 5 maj 2021
Mikael Damberg
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.