Stöd till det belarusiska civilsamhället
Skriftlig fråga 2020/21:3055 av Hans Wallmark (M)
Frågan är besvarad
Händelser
- Inlämnad
- 2021-05-31
- Överlämnad
- 2021-06-01
- Anmäld
- 2021-06-02
- Svarsdatum
- 2021-06-09
- Sista svarsdatum
- 2021-06-09
- Besvarad
- 2021-06-09
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.
till Statsrådet Per Olsson Fridh (MP)
Jag har tidigare i en skriftlig fråga (2020/21:2577) försökt fästa uppmärksamheten på den del av civilsamhället i Belarus som på grund av förtrycket tvingats agera i exil från framför allt Litauen och Polen och som därifrån bedriver sin frihetskamp. En av dessa personer är Roman Protasevitj som nu genom en flygkapning tillfångatagits av regimen i Minsk.
Statsrådet Per Olsson Fridh svarade den 28 april bland annat följande: Sedan många år har Sverige också genom biståndet stöttat strävan efter en demokratisk utveckling i Belarus. Det svenska stödet till det belarusiska civilsamhället har också intensifierats sedan hösten 2020 och vi ser ständigt över hur vi bäst kan stödja det belarusiska civilsamhället.
Givet det allvarliga läget är formuleringarna ganska allmänt hållna. Från Litauen meddelas att man har för avsikt att se över den legala statusen för exilgrupperna och på olika sätt vikta upp deras betydelse. De från Belarus som agerar för demokrati och rättsstat från sina posteringar utomlands understryker också behovet av finansiering av den dagliga verksamheten.
Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet Per Olsson Fridh:
Har statsrådet för avsikt att agera för att Sverige ännu tydligare ska stödja krafter från Belarus som tvingas arbeta från andra länder – detta i ljuset av tillfångatagandet av Roman Protasevitj, vilket visar den utsatta position som organisationer och privatpersoner i exil befinner sig?
Svar på skriftlig fråga 2020/21:3055 besvarad av Statsrådet Per Olsson Fridh (MP)
Svar på frågorna 2020/21:3054 av Hans Wallmark (M) Medieutbildningar i Belarus, fråga 2020/21:3055 av Hans Wallmark (M) Stöd till det belarusiska civilsamhället samt fråga 2020/21:3101 av Markus Wiechel (SD) Stöd till folket i Belarus
Hans Wallmark har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att medverka till långsiktig finansiering av medieutbildningar och stödprogram som Stockholm School of Economics i Riga (SSE Riga) erbjuder med särskilt fokus på verksamma i Belarus, samt om jag har för avsikt att agera för att Sverige ännu tydligare ska stödja krafter från Belarus som tvingas arbeta från andra länder. Markus Wiechel har frågat mig hur svenska biståndsmedel bidragit till att den demokratiska oppositionen i Belarus får stöd för sin verksamhet och hur jag säkerställer att de satsade skattekronorna används effektivt och gör maximal skillnad.
Som Hans Wallmark påpekade har jag i ett tidigare svar på hans fråga 2020/21:2577 framhållit att Sverige sedan många år har stöttat strävan efter en demokratisk utveckling i Belarus, samt att det svenska stödet till det belarusiska civilsamhället har intensifierats sedan hösten 2020. UD/Sida följer upp alla insatser i syfte att säkerställa att de är verksamma i förhållande till vår övergripande målsättning om en demokratisk, hållbar och inkluderande utveckling.
UD har också återkommande dialog med lokala människorätts- och civilsamhällsorganisationer och inhämtar deras syn på Sveriges arbete i Belarus. Vi bibehåller kontakterna med företrädare för oppositionen och stödjer deras legitima krav att mänskliga rättigheter måste respekteras och att folket har rätt att välja sina ledare i demokratiska val. Utrikesminister Ann Linde har välkomnat flera företrädare för oppositionen i Stockholm, bland andra Svetlana Tichanovskaja, Olga Kovalkova, Ales Bjaljatski, Veranika Tsepkalo och Valery Tsepkalo. Baserat på alla dessa kontakter ser vi ständigt över hur vi bäst kan stödja det belarusiska civilsamhället och den demokratiska utvecklingen i Belarus, både vad gäller aktörer som verkar i Belarus som utanför landet.
Stockholm den 9 juni 2021
Per Olsson Fridh
Intressenter
Frågeställare
Besvarad av
Skriftliga frågor
Riksdagens ledamöter kan kontrollera regeringen genom att ställa skriftliga frågor till ministrarna. Ministrarna besvarar frågorna skriftligt.